Dagbog fra en reise i Trysil sommeren 1879. 15 



nem kvartsiten, der her var grønlig, talkLoldig, sparag- 

 mitisk ; etsteds stod grøn lerskifer med strøg omtrent 

 retvisende n — s., fald 30° ø. ; granitgangene kavde om- 

 trent samme strøgretning, men syntes at falde steilere. 

 Høiere op saaes den røde granit, som ogsaa gjennemsæt- 

 tes af den graa granit i gange omtr. n — s. 



Flintskjæret, beliggende ved søen noget syd for Hyl- 

 laraasgaardene bestaar af blaa kvartsit (lignende blaa- 

 kvarts) ; strøg retv. n — s., fald (i5 — 70° øst (muligens 

 vildledende skifrighed). 

 Juli Ilte. Regn hele dagen. 



« 12te. Fra Eidet over Klingervola og Smeiedalen til 

 Fladsæter. I nordskraaningen af Klingervola (kartets 

 Kringsvola), 880 f. o. Eidet, staar graa kvartsit, strøg 

 95° 0., fald 20° nord. 



Toppen af Klingervola 2730 f. o havet. Dette fjeld 

 bestaar vistnok udelukkende af den klingrende haarde 

 kvartsit; det er forresten meget overdækket, men kalk- 

 sandstenen pleier at røbe sig, selv paa lang afstand. — 

 Over Smeiedalen til Fladsæter fandt jeg terrænet lige- 

 ledes overalt bedækket. Et stykke østenfor Vaalsæter 

 begyndte kalksandstenblokke at vise sig, blev meget 

 hyppige i skraaningen ned mod Fladsæter. Omtrent 400 

 f. o. Fladsæter laa meget store kalksandstene, men jeg 

 troede ikke at kunne antage nogen for fast fjeld. 



« 13de. Gik fra Fladsæter op langs Eltaaen, derefter langs 

 Klara til Smeia, der fulgtes et stykke opover. Ved 

 broen over Eltaaen ved Fladsæter staar ? dolomit'^) med 

 vildledende skifrighed. Seet fra nordsiden har man hos- 

 staaende lille profil i elvebredden paa den anden side af 

 elven: tyde- 

 ligst ser man _^ J — --''^r^jST'^'^^^^/z/^/C ~^'^ 



sletterne med ^'^ 



det stadige 



fald mod nø., 



dernæst ser man den foldede lagning (a a). Gaar man 



saa over elven og ser det samme fra vest, saa viser det 



*) Denne bergart viser sig ved analyse at være dolomit (se nedenfor). 



