Torghatten og Kinnekloven. 79 



som ombølget af Havbaarerne. Beviser for, at Landet engang har 

 været underkastet Niveauforandringcr, har man som bekjendt mange 

 af paa Norges Vestkyst, om end hidtil ikke fra Torghattens nærmeste 

 Omgivelser. Spalterne, der gjennemsætter Torghatten, har lettet 

 Brændingens Arbeide, gjennem dem har Våndet kunnet trænge ind i 

 og tære paa Fjeldet indvendig ; idet det saaledes paa visse Steder 

 har været løsnet i sine Fuger, har Havet her havt lettere for 

 ogsaa at bryde Blokke løs. De i Retningen NNØ mod SSV 

 gaaende Spalter, som jeg har paavist i Taget af selve Hullet, 

 som ogsaa der, hvor det faste Fjeld stikker frem i Kløften SSV 

 for samme, har været det betingende for Dannelsen af de to 

 Kløfter, der saa godt som deler Torghatten i to, og for at det 

 gjenstaaende Stykke er bleven gjennomboret. 



Havets Arbeide maa nærmest antages at have gaaet for sig 

 samtidig fra SSV og fra NNO. At den Munding er videst, som 

 vender mod den førstnævnte Himmelegn, er i god Overensstem- 

 melse med, at den har været mest udsat for de Bølger, der rei- 

 ses af de paa Kysten forherskende Vinde. Samtidig har 

 ogsaa Brændingen paa andre Punkter af Fjeldet, hvor dette var 

 gjennemsat af Sprækker, som vi har seet, dannet Kløfter og Hu- 

 ler ; før er omtalt to, der øiensynlig ligger i Niveau med det 

 store Hul. En Virkning af Havet er ogsaa Væggenes eiendom- 

 melige Udseende, Det er klarligen særegne denuderende Kræfter, 

 der har frembragt dette. Paa den foran meddelte Tegning, Fig. 6, 

 sees et Exempel paa Fjeld af det her omhandlede udseende. De 

 forskjellige denuderende Kræfter virker hver paa sin særegne 

 Maade. Det rindende Vand udgraver mere eller mindre rende- 

 formede Fordybninger. Isen afglatter Fjeldet paa sin Maade; 

 ifølge sin Natur angriber den mest alle Fremstaaenheder, til- 

 runder og udjævner dem efter Evne. Anderledes er den her 

 omhandlede Afglatning. Ogsaa her er Kanter og Fremspring 

 blevne afrundede og har en almindelig Afglatning fundet Sted, 

 men ikke nok dermed. Ogsaa i Fordybningerne har de tærende 

 Kræfter virket, langs Sprækker sees de at have arbeidet, her og 

 der har de endog frembragt jettegrydeagtige Fordybninger. De- 

 res Virksomhed har været afhængig af Bergarternes Natur; jeg 

 har væsentlig iagttaget den hos Grundfj eldsbergarter. Etsteds 

 kan man se, hvorledes fornemlig feldspatrige Knuder i Gneis har 

 været paavirket og givet Anledning til Opkomsten af de om- 



