Konglomerat-Sandstenfelterne i Nordfjord etc. 103 



Paa forvitret Overflade træder gjerne Kvartserne og Kvart- 

 siterne paafaldende frem. Da man ved en flygtig Betragtning 

 gjeme kan være tilbøielig til at slaa de hvidt forvitrende Gneiser 

 og Graniter sammen med dem, faar man i Begyndeisen Indtryk- 

 ket af, at de er tilstede i rigeligere Mængde, end de i Virkelig- 

 lieden er. 



Konglomeratet or vanskelig at slaa, baade fordi det er 

 meget seigt, og Klipperne aaa godt som overalt frembyder af- 

 rundede Former. 



Ved Søen sees Skuring mod NV. og NN V.; den kommer 

 :fra Dalen ovenfor, synes det. 



Den 27de, en Søndag, reiste jeg til KrahheUe (6) paa Østsiden 

 af Indre Sulen. Hele Tiden Konglomerat. Paa Skorpø ved 

 Tollesundet: Fald sandsynligvis mod SO. 



Den 28de studerede jeg Konglomeratet omkring Krakhelle (6) 

 og samlede Haandstykker af dets Bergarter. Konglomeratet lig- 

 ger i mægtige Lag, som falder i sydøstlig B,etning. De fladere 

 Stene ligger gjerne nogenledes parallelt Lagningen. Enkelte Lag 

 udmærker sig ved, at Stenene sidder ganske løse, saa man paa 

 Laghovederne, der tillige er »Læsider«, med Lethed kan pille et 

 større Antal ud med Fingrene. Gruset mellem Stenene er her 

 opfyldt af Kloritskifer eller Lerglimmerskifer, hvis Blade snor 

 sig omkring de iliggende større Stene. Naar man faar disse 

 ud, er de undertiden beklædte med en trevlet asbestlignende 

 Substans, som kanske ved en løselig Betragtning kunde 

 vække Formodning om, at selve Stenene skulde være furede, 

 hvad de ikke er. H vad Samraensætning angaar, da ligner 

 Konglomeratet her det ved Storåker; det gjennemgaaende grøn- 

 lige Skjær, som var over Bergarten der, savnes dog her. Berg- 

 arterne, omtrentlig opregnede efter deres Hyppighed, er: Gneis, 

 Granit, kvartsrige Skifere med noget Glimmer, Kvartsiter uden 

 saadan (de to sidstnævnte Bergarter synes at være noget kornede, 

 sandstenagtige). Kvarts, Syenit, Hornblendeskifer, Vegsten. Kvart- 

 siterne optræder her gjerne talrigere end ved Storåker. Stenene 

 er alle afrundede, nogle tildels med plane Fläder; de er indtil 

 et Par Fod store. Bindemidlet er mest Grus, undtagelsesvis 

 Sandsten. 



