140 Hans H. Reuscli. 



ligft Skifere i steile Lag. Kvartertykke, innr og mindre sand- 

 stenagtige Lag afveksle, saa ingen Forveksling af Skifrighed og 

 Lagning kan finde Sted. Derover ligger med tydelig Grændse 

 en Breccie af Skiferbrudstykker; den er tydelig laget, paa Teg- 

 ningen faldende fra Beskueren. Smørhavn (61): Granit. Kvar- 

 ter her. 



Den 21de tog jeg en Baad og reiste hen til Frøjen. Rota 

 saavel som Fiskholmen, hvilke begge ligger nær Smørhavn, er 

 Konglomerat. Paa Fiskholmen var jeg iland. Konglomeratet her 

 er tydelig laget; det er dels grusagtigt, dels indeholder det ogsaa 

 større Stene med et Bindemiddel, som enten kan være grusagtigt 

 eller sandstenagtigt. Faldet er ca. 50° mod 8S0. Stenene i 

 Konglomeratet er forskjellige grønlige og graalige Skifere, Kvart- 

 sit og hvid Granit. Gruset og de af Skifer bestaaende Stene 

 er gjerne kantede, medens de større, af Granit bestaaende Stene 

 er kantrundede. 



I N. for Bremanger Kirke paa Frøien forekommer et Parti 

 hvid Granit. Denne er dels temmelig grovkornet til Grænd- 

 sen, dels lige indved denne finkornet, næsten tæt. Henimod 

 Grændsen optraadte tildels en Parallelstruktur, som ikke saaes 

 længere derfra. 



Hiortdahl og Ivgens's Kvartsit er, saaledes som den viser 

 sig i den sydøstlig«^ Del af Øen, en mørk, gjerne blaaliggraa tæt, 

 raaaske feldspatholdig Bergart, der er gjonnemvævet af sraaa 

 Kvartsaarer. Den er uskiktet og uskifrig, undtagen nær Granit- 

 grændsen, hvor der findes en Skifrighed, som i Regelen synes 

 at falde steilt fra denne. 



Kallevaag paa Sydsiden af Frøien : Kvartsit som den nys- 

 nævnte. 



Kallevaag over mod Lisæter : Grønsten (?) med en Smule 

 grønlig eller graalig Skifer. Dernæst tog jeg Yeien mod N. hen- 

 imod Stensæter paa Sydvestsiden af Frøien; her forekommer 

 grønlig Skifer hældende mod NNV. Indesluttet i Skiferen ligger 

 langstrakte lindseformedo Partier eller Aarer af Kvarts, gjerne 

 graa, tæt, med splintrigt Brud. Kvartspartierne er dels smaa, 

 dels i eller nogle faa Meter mægtige. Ofte har de Udseende 

 af at være sammensatte af mange smaa lindseformede Partier. 

 Det, som indbyrdes adskiller disse sidste, er undertiden tydelige Ski- 

 ferlag. Tildels er dog Skiierlagene meget tynde; Lindserne synes 



