Konglomerat-San dstenfelterne i Nordfjord etc. 157 



disse Bergarters Dannelse skede et Brud i den geologiske 

 Udviklingshistiorie. Over dem følger nemlig med afvi- 

 gende Leining i mægtig Udvikling ganske andre Bergarter, 

 Konglomerat- og Sandstenlag. Da det hidtil ikke har lyk- 

 kedes mig at fremfinde Fossiler i disse, er jeg endnu aldeles 

 paa det uvisse med Hensyn til Spergsmaalet ora, fra hvil- 

 ken Tid de skriver sig. 



Grrundfj eldet. 



Dette, der væsentlig bestaar af typisk Grneis og Grneis-G-ra- 

 nit, har jeg kun lidt berørt paa mine her omhandlede Reiser. 



Skifer etagen. 



Denne fremviser mange Arter krystallinske Skifere: mid- 

 delskornig Grneis, tildels Øiegneis (se Fig. 5 Side U8j; fin- 

 kornig Grneis; graalige Skifere, der formodes at være krypto- 

 krystallinske Gneiser; Hornblendeskifer ; grønlige Skifere, om 

 hvilke jeg ikke med Sikkerhed tør sige, om de er Hornblen- 

 deskifere; Grlimmerskifer. Hornblendeskiferen og Glimmer- 

 skiferen indeholder gjerne Granat. Paa den store 0, hvor 

 Florø ligger, ved Norddalsf jorden (24) og Ejkef jorden (63) og 

 længer østover har man mellem de øvrige Skifere en iøine- 

 faldende, hvid, ofte letsmulrende og meget skifrig, feldspatfø- 

 rende Kvartsit. Den indeholder gjerne et grønligt glimmer- 

 eller talklignende Mineral, hvis Lameller er anordnede pa- 

 rallelt Skifrigheden. Feldspaten er ofte vanskelig at iagt- 

 tage paa friskt Brud; den sees bedst paa forvitret Over- 

 flade (se Fig. 17 Side 114\ Det overliggende Konglomerat 

 eller Breccie i Sydranden af Hornelens Felt indeholder tal- 

 rige Brudstykker af Kvartsiten. Andre Skifere er beskre- 

 vet Side 127 (Fig. 27) og Side 141 (Fig. 37). Ved Ber- 

 lepollen (59) paa Bremangerland har man en sort, aflFarvende, 

 svovlkisholdig Skifer; længer i V. paa Frøyen har man en 

 merk, feldspatførende Kvartsit uden nogen tydelig Lagning. 



Omhyggeligst har jeg studeret Skiferetagen ved Sognæs- 

 kol (K) i S. ved Sognefjorden, hvorfra det Side 98 meddelte 

 Profil er. Meget interessante er Veisprængningerne i den fin- 

 kornige Gneis ved Sveen inderst i Dalsfjorden ; her ligger 

 ogsaa det tilgrændsende Grundfjeld smukt blottet. Side 148 

 og følgende. 



