Konglomerat-Sandstenfelterne i Nordfjord etc. 169 



ser en Spaltningsretiiing; mellem korsvis stillede Nikoller kan i Almindelio- 

 hed et Korn af dette Mineral ikke gjøres dunkelt over det Hele med en 

 Gang, men kim Parti for Parti under Præparatets Omdreining. Det tredie 

 Mineral er en graalig kornet Substans, der i paafaldende Lys viser sig 

 hvidt (et Omvandlingsprodukt af Titanjern). Bergarten viser under Mikro- 

 skopet megeu Lighed med den af Giimbel opstillede Bergart Leucophyr (fra 

 Unterkotzau ved Hof i Bayern), som af ham henføres til Diabas. 



Metamo7-foseret Skifer umiddelbart paa Grændsen mod Granit ved Vaa- 

 fjene paa Bremangerland. (Se Side 139). Denne Bergart viser under Mi- 

 kroskopet en felsitisk Grundmasse, hvori ligger udskilt større kantede Kvarts- 

 korn. Grundraassen er svag brunlig af Jernoxydhydrat, der tildels flække- 

 vis forekommer i noget rigeligere Mængde. Klorit optræder ogsaa; den er, 

 som det synes, gjerne udskilt i større Partier. 



Tæt mørk Kvartsit fra Kallevaag paa Bremangerland (Side 140). Be- 

 standdelene er: Kvartskorn, brun Glimmer og et grønligt Mineral, som sy- 

 nes at være Hornblende. I en grønlig Varietet var dette Mineral, i en no- 

 get brunlig Glimmeren fornemlig tilstede. En mørk Jernerts, maaske Jern- 

 glans, forekommer temmelig rigcligt; Feldspat eftersogtes forgjæves. 



Kvartsen optræder under Mikroskopet dels i større Kora, dels i min- 

 dre, som i Forbindelse med de mørke Mineraler danner som en Grundmasse 

 for de større. 



Feldspaff ørende Kvartsit fra Osen. Præparater af Stene i Konglomera- 

 tet og af fast Fjeld viser megen Overensstemmelse, hvorved det Side 144 an- 

 førte ora Stenenes Hjemstavn endmere vinder i Sandsyulighed. Under IMi- 

 kroskopet sees kornig Kvarts, heri, meget tilbagetrædende, grønlig Kali- 

 glimmer i bølgende Lag, undertiden med noget Klorit. Enkelte Korn af 

 Feldspat med gitterformig Struktur, der tyder paa Mikrolin, forefindes. 

 Hvorvidt der skulde forekomme en større Mængde Feldspat, er det ikke saa 

 let et afgjøre, da klare Orthoklaskorn og Kvartskorn vel kun vanskelig la- 

 der sig adskille under Mikroskopet i Bergarter som den heromhandlede. Paa 

 en større Feldspatrigdom tyder maaske smaa glindsende Punkter, der sees 

 makroskopisk paa Brudflader. 



Hvid feid spatf ørende Kvartsit fra Store Vand (se Side 116) ligner un- 

 der Mikroskopet foregaaende, men er rigere paa forskjellige Arter Feldspat, 

 tildels tydelig Mikrolin. 



Hvid feldspatførende Kvartsit fra Florø. Denne finkornige, temmelig 

 letsmulreiide Bergart (Side 113) indeholder, som det synes, ikke meget Feld- 

 spat !,noget Plagioklas iagttaget;. Kvartsen er opfyldt af langagtige Korn 

 af et Mineral, som synes at kunne være Grammatit. 



Feldspatførende Kvartsit (Underlag-et)/ra Teisteholmen (se Side 129) minder, 

 betragtet ander Mikroskopet, ora en Gneis. Kvarts og Feldspat forekommer i 

 Blanding, dertil lys, svag grønlig Kaliglimmer i bølgende Lag- og sammen 

 med den kornet, gjerne mere gulagtig Epidot. Til de to sidstnævnte Be- 

 standdele slutter sig en Jernerts, som paa Grund af et ledsagende, lidet 

 gjeunemsigtigt Omvandlingsprodukt vel maa tydes som Titanjern. Feldspa- 

 ten er tildels som i en Øiegnes udsondret i større Krystaller, der endog er 



