1274 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (32) 



regió alpina, és quasi impossible que visqui en cap localitat del 

 Pireneu. Salvanà pretén haver rebut d'un corresponsal l'exem- 

 plar o exemplars que li remeté com procedents de la Vall d'Aran, 

 però indubtablement es tracta d'una de les equivocacions o 

 distraccions tan freqüents en aquest senyor. Perxò creiem pru- 

 dent no continuar aquesta Hèlix entre els mol•luscos de la Vall 

 que ens ocupa. 



28. Hèlix (Tachea) nemoralis Linné 

 (Làm., figs. 14-17) 



Hèlix nemoralis Linné, Syst. Nat., ed. X (1758), p. 773. — Gourdon, 

 Butll. Ass. Exc. Cat., II (1880), p. 189. — Fagot, Crón. Cient. Bar- 

 celona, X (1887), p. 52. — Bofill, Crón. Cient. Barcelona, XIV 

 (1891), p. 54. 



H. hortensis (non Muller) Mengo, Collecçào conchyliologica genus Hèlix 

 (1866), p. 4. — Hidalgo, Catàl. icon. descr. mol. terr. Esp., Port., Bal. 

 (1875), P- IQ 7- — Bofill, Catàl. col. conch. Martorell (1888), p. 46; 

 Crón. Cient. Barcelona, XIV (1891), p. 54. 



H. {Tachea) nemoralis Bofill, Haas i Aguilar- Amat, Treb. Inst. Cat. 

 Hist. Nat., IV (1918), p. 34, làm. 4, fig. 4-5. — Bofill i Haas, Treb. 

 Mus. Ciènc. Nat. Barcelona, IX (1920), p. 30; Id., X (1920), p. 31, 

 làm. 3, figs. io-ii; Id., XII (1920), p. 35; Id., XIII (1920), p. 121. — ■ 

 Bofill, Haas i Aguilar-Amat, Treb. Mus. Ciènc. Nat. Barcelona, 

 XIV (1921,, p. 103. 



Vall d'Aran (Coronado), molts exemplars, el major (là- 

 mina, fig. 14) té diàm. 32, alt. 22 mil.); (Mengo, Hidalgo, Gour- 

 don, Fagot); (Martorell), 14 exemplars (diàm. 22 a 26'5, alt. 17 

 a 20 mil.), dels quals: 



7 de peristoma negre, grocs: 



1 amb 12345 faixes, 



1 » i2_3_45 » 



1 » £23 45 » 



1 » 12345 » 



1 » 00345 » 



