Institució Catalana d'Historia Natural iii 



minerals de Catalunya. Y, per aquella memòria, sabem que la 

 major part de sofres recullits à Catatunya son éflorescents; 

 resultant de la descomposició d'elements pyritosos que oxy- 

 dantse pels agents atmospherics, ajudats per l'humitat, deixen 

 lliure el sofre; d'aytal naturalesa son els sofres citats al Figa- 

 ró, St. Climent del Llobregat, Sta. Creu d'Olorde, Samalús, 

 Ribes, Civis,etc., com també s'en troben en éflorescencies dins 

 les mines de carbó de Sant Joan de les Abadesses (Surroca). 



Tots aquets sofres no podem pas considerarlos com à nadius, 

 tota vegada qu'ells son resultat d'una ulterior reacció química. 

 No obstant, son dignes de mencionarse, com à rareses minera- 

 lògiques els exemplars provinents delsPyrineus d'Olot en grans 

 aglutinats, ab quarç y mispickel que 's conserven en el Museu 

 de l'Academia de Ciències; el de Sant Feliu de Guíxols ab mo- 

 libdenita, com també el citat per el Dr. Almera, recullit a 

 Montjuich; y per últim el citat per D. Lluis M. Vidal, recullit 

 à Gerd de la Sal, província de Lleyda (1). 



Donchs be, l'objecte de la nota present es pera donar à co- 

 nexer d'un modo particular, les condicions en que-s presenta'l 

 sofre nadiu d'aquesta última localitat; per ésser, sens dupte, 

 l'unich sofre que podem considerar com a corresponent à una 

 formació natural del terreny; aduch, que fa cambiar el con- 

 cepte que, referent al sofre nadiu en nostre península, se tenia 

 format el malograt Dr. Calderón. 



A tres quarts de Gerri de la Sal, seguint aygues avall del 

 Noguera Pallaresa, y trencant per la riera que hi aflueix per 

 l'esquerra, hi ha l'anomenat molí de Romayó. Els terrenys 

 corresponen al Triassich superior en llur major part; mil voltes 

 revols per la geodynàmica, qui d'un modo especialíssim va 

 actuar en aquella localitat, quand pèls arrugaments post-Trias- 

 sichs resurgiren abundoses erupcions ophítiques, trencant 

 y refundint els estrats. Es difícil assolir, ab claretat, una idea 

 general de com se revolcaren y compenetraren, incluintse els 

 estrats primaris ab els del Triassich; esqueixantlos les erup- 

 cions d'Ophita, que hi son abundoses. 



Com un effecte secundari d'aquella antiga volcanisació, jo 

 crech, que poden ésser formats els sofres que 's troven en una 



(1) Vidal (LI. M.).— Geologia de la Provincià de Lerida. Bol. de la Com. del Mapa 

 Geol. de Espafta. Tomo 2.», pla. 295. 



