122 Institució Catalana d'Historia Natural 



platxa sovint portades pèls Pagurus {Bernat Vhermitd). En 

 los mars tancats com nostre Mediterrà en que no existeix 

 dit moviment, lo malacolecl•i pot fer ses recoleccións de conxes 

 o acudint a les platxes vehines dels mars de poch fons, ahont 

 les ones les depositen quasi sempre trencades y descolorides o 

 be acudint al difícil y car procediment dels dragatges per lo 

 que en compensació se obtenen exemplars irreprotxables. Molt 

 poques son les espècies que poden obtindrers viventes en les 

 platxes y son com se comprendrà sols aquelles que tenen llur 

 habitat en la proximitat de la superfície de l'aygua y que poden 

 limitarse quan exclusivament als generós Littorina, Gibhula, 

 Monodonta, Patella^ Mytilus y pochs mes. A aquests proce- 

 diments s'afegeix un altre que no sempre hi ha ocasió de 

 aprofitar. Me refereixo a les dragues de vapor que pera extrac- 

 ció de sorres, y llimpiesa de fondos s'empleien en los ports marí- 

 tims. Les espècies que'n surten junt ab la sorra llensada per les 

 dragues si no sempre sont en bon estat de conservació, ni les 

 bialves complertes, sempre son útils pera citar les espècies 

 que's troven en un Uoch determinat. 



Ab aquest fi y aprofitant los moluschs Uensats per lo barco- 

 draga qui trevalla en lo nou moll que s'acaba de construhir 

 devant de Montjuich, en l'indret conegut per «Morrot», m'han 

 permès en sols dues tardes d'ocuparmhi durant no més un parell 

 d'hores en cada una, reunir una llista ab prop d'un centenar 

 d'especies, lo que fa suposar que una detinguda rebusca dobla- 

 ria potser dit número. 



Crech que valdria la pena que alguns de nostres amichs que 

 disposen de temps continuessin aquesta exploració puig si inte- 

 resants son los estudis que's fan sobre animals que viuen en 

 diverses comarques catalanes, ho son molt los que com aquéts 

 viuen a poca distancia de nostres cases. Al visitar per primera 

 vegada dit moll tres coses dignes d'observarse s'oferiren a 

 ma vista; la primera d'ordre geológich, les altres dues d'ordre 

 biológich. Potser serà fora de lloch explicar aquí la primera, 

 però no la crech de prou importància pera ferne una nota 

 apart, per lo tant aquí va: S'ha dit y repetit mil vegades que 

 les corrents marítimes portaven los sediments del riu Llobre- 

 gat al interior del port de Barcelona, quals sediments feyen ne- 

 cessària la freqüent neteja de sos fons per medi de les dragues; 

 avuy se pot afirmar que no hi ha tal cosa; sols se necessita pera 



