Institució Catalana d'Historia Natural 37 



mens qu'enclouen aquells ous, empresonats per ell incons- 

 cienment, en tancant-los la sortida ab la mateixa reïna. Eixa 

 observació'ns dóna la solució a la pregunta feta al comen- 

 çament. Car deixant la femella una pila d'ous en poc temps, se 

 comprèn perfectament qu'el desenrotllo de les larves, llurs 

 evolucions metamòrfiques, ninfosis i sortida a lliure atmosfera 

 siguin gaire be contemparanies, i per tant qu'en l'espai de 

 pocs jorns pugui haver-hi una aparició abundosa, una vera 

 plaga de temibles Sírex, devastadors dels boscos. Eixa plaga 

 pot esdevenir un perill creixent per a les plantacions forestals, 

 si no's cura d'assolir una protecció ferma envers les aus insec- 

 tívores, únic remei que coneixem avui contra els destructors 

 insectes. 



Oferim dos exemplars per duplicat de mascle y femella del 

 Sirex juvencus L., per a la col•lecció entomològica del Museu 

 de nostra Institució, aixís com en podem donar a'n els consocis 

 que'ns en demanin. 



T , , ^ Sarrià, Janer de Í913. 



Joaquim M.^ de Barnola, S. J. 



lies Cicindeles Catalanes (Col.) 



C. Campestris L. y var. 



Aquesta Cicindela es la més variable de totes; proba d'això, 

 la seua monstruosa nomenclatura de seixanta noms distincts 

 únicament per la forma tipo. La seua forma, sculptura, color i 

 dibuix varia a Catalunya de Nort a Sud de la montanya al 

 plà. Al Nord com a la montanya predomina la torma convexa 

 allongada quasi paralela, ab més fina granulació i de color verda 

 degradant fins a un verd molt obscur: en el Sud com en lo plà, 

 predomina una forma més aplanada, més curta, posteriorment 

 més aixamplada, ab la granulació més grollera i el color verd 



