40 Institució Catalana d Historia Natural 



Soc. Entoni, de França com var. maroccana F. De modo, qu'el 

 meteix any de 1835 van ser coneg-udes la rubens i la falsa 

 maroccana que mes tard va ser descrita com farellensis 

 Graells; això si'ls dos specimen qu'envià a la dita Societat M. 

 de Sans no's referien a l'aberració roja de la var. pseudoma- 

 roccana Roe. que junt ab l'anterior aberració roja de la típica 

 campestrïs L.'s troven barrejades al Farell amb tota una gra- 

 dació insensible de transitòries que fa difícil delimitar les 

 unes de les altres, puix no hi ha pas punt intermedi que no siga 

 degudament ocupat; en aqueix cas M. de Sans era molt pro- 

 per de la veritat, però quan Graells al dar més tard la diag- 

 nosis de la seua farellensis parla irònicament del abús de 

 confiança del seu tocai M. de Sans, s'esforça a stablir les dife^ 

 rencies de la qu'ell anomena var. farellensis amb la var. 

 maroccana ¥., de modo que's de creure qu'eren les meteixes 

 aberracions roges les que un i altre baix noms diferents havien 

 dat a conèixer. En aqueix cas la prioritat de nom entre la 

 rubens E. Friv. i farellensis Graells referint-se totes dues a la 

 meteixa aberració roja de la campestris L. Seria discutible, 

 puix si bé Graells fins a 1847 no donà la diagnosis de la seua 

 farellensis, desde 1835 se conexíen els mateixos exemplars 

 encare que baix el nom equivocat de var. maroccana F. 



D'últims d'Abril fins à fi de Maig l'he cassada pujant els 

 750 m. de la montanya del Farell prop de Caldas de Montbuy, 

 cèlebre per les aigas termals, ond sembla que Graells feia una 

 cura quan al fer una excursió a la montanya, cóm es costum 

 entre banyistes tingué la fortuna de descobrir-la cóm ell mateix 

 diu en 1. c. Hab in culmini montis Farell, sex hores procul a 

 Barcilone ; mense Maii invenitur. Lo qual fa presumir que va 

 pujar-la amb vehícol, puix d'altre modo l'hauria trovada a 

 mitja pujada a un'altura de 400 m. perseguint a les formigues 

 pal mitg del camí i demés dresseres i alçant-se en un vol sostin- 

 gut en quand se l'hi acosten, per parar-se alguns metres més 

 lluny, però tornant a la fi al meteix punt ond ha sigut vista la 

 primera vegada; això desde qu'el sol scalfa fins passades les 

 primeres hores de la tarde. El demés temps el passa entre mitg 

 de la brolla ben dissimulada, puix no tenint força per volar i 

 squivar lo perill prefereix estar poc visible. He observat que 

 quans veu molt perseguida i les forces per volar l'hi fallen o 

 quan per un'altra causa fortuïta no pot volar, sempre es entre 



