Institució Catalana d' Histuria Natural 4t 



la brolla ond procura precipitadament salvar-se. Difícil es 

 n'obstant veure la i sorprendre-la quieta per aplicar-lhi la 

 manega de glassa o enginy de caça, puix es tan semblant al 

 color del sol o terra de que'stà formada la montanya, qu'amb 

 dificultat se distingeix lo relleu de l'insecte, de manera que quasi 

 sempre l'he capturada acossant-la i donant el cop de mànega 

 quand emprend vol. Ja en l'época que M. de Sans i més tart*M. de 

 P. Graells la donaren a conèixer, se parlà de l'influença que la 

 formació del sol o terra compost de pedres calcaries i argiloses 

 reposant sobre una base granítica de les que la montanya està 

 coberta en certs endrets, podia tenir amb el color de l'insecte, 

 emperò aqueixa influença es tan més difícil de comprendre, quan 

 amb ella barrejada's troba aximateix, la típica campestris L. 

 forma del sud amb la aberració affiinis Dej. y la var. pseudo- 

 maroccana Roe., amb el seu color verd natural. Si aqueixa 

 influença fos efectiva, la típica farellensis Graells se trovaría 

 també en altres montanyes de la matexa formació geològica e 

 igualment orientades, puix no crec que la del Farell sia única 

 a Catalunya, i no i he trovat en lloc més la farellensis Graells 

 amb l'abundància i amb lo bell roig qu'allí la caracteritza, ni 

 tampoc tinc noticies d'algú altre més afortunat. Es veritat per 

 axò qu'entre Alella i Granollers pasant per Font de Cera he 

 capturat alguna campestris que Reitler, ha classificat com a 

 farellensis Graells a causa del color fortment roigenc i qu'algu- 

 nes de Tarrassa tenen més afinitat i son veritables /«r^//^//s/5 

 Graells, però posades al costat d'algunes del Farell, semblen 

 verdes, tal es la diferencia. Fora del Farell, s'han citat també 

 d'Hamburg i Astúries i jo n'he vistes de Veruela. 



Per últim, els exemplars de color francament negre = a. 

 fimehris Llurm. D. Ins. VII, p. 105. No i ha que confondre el 

 color marcadament negre d'aquexa aberració, amb els exem- 

 plars de color verd obscur o negrencs que correspondrían a la 

 nigrescens Heer. hn. Helv. p. 2., però en eix cas millor serà 

 considerar aquexos cóm sinònims de la típica campestris L. 

 Un bell exemplar de la di.funebris Sturm, se trobà'n la colec- 

 ció del Sr. Mas de Xaxars, portant en l'etiqueta, Núria, 21, 

 VIII, 1901, cóm lloc de procedència. Es llàstima que les ocupa- 

 cions de dit senyor, ens privin del séu concurs i que la química 

 eclipsi totalment l'entomologia! 



AscENsi Codina. 



