í 20 Institució CatalaNa d'Historia Natural 



a) la llargària dels tanys florífers (1) o fèrtils; 



b) la color grog"uenca de les fulles, que si bé pot ésser con- 

 siderada com accidental en la majoria dels cassos, s'explica 

 perfectament en lo nostre, per tractarse de peus nascuts en un 

 avenç, i en conseqüència amb escàs infiuxe heliotròpic i foto- 

 tròpic; 



c) les dimensions creixents de les fulles caulinars, no essent 

 contretes ràpidament vers l'àpex i bassis, aixís com llur llargà- 

 ria i ampiaria, aquella més gran, aquesta més reduída que no 

 pas en lo: Mnium affine; 



d) no ésser exàgones les célules de les fulles, ans bé quadra- 

 des, tirant a enrrodonides. 



Res diem dels caràcters que podrien deduirse delsfoliols del 

 involucrum, pedicels (porpres en la bassis, grog clars en la ter- 

 minació!), llur llargària, forma de la càpsula, opércul, peris- 

 toma..., car es trobaben en lo comensament desa creixensa. 

 Eix dato, que es rigurosament exacte, pot semblar estrany, per 

 no dir anòmal, ja que la fructificació normal de dita espècie 

 acostuma a presentarsea mitjants de primavera, pot explicarse 

 per l'abundor de plujes en los jorns antecedents, hidrometeor 

 que haurà proporcionat condicions de temperatura i humitat 

 favorables, com en aquella estació, moir més tractant-se d un 

 lloc clos, com ho es un avenç. 



Joaquim M.^ de Barnola, S. J. 



Sarrià, Octubre 1913 



(1) Denominació impròpia, pro admesa per els briólecs. 



