i Valget af Føden er den ikke for ensidig; foruden Fiske og 

 Krebsdyr kan den tage Havbundens Skaldyr; og den har endnu 

 saa stor Flyve-Evne, at den hurtig kan undvige, naar Isen kommer. 



Skjønt Lomvie og Søkonge {JJria arra, Mergulus alle) 

 begge, hver i sin Retning, ere noget mere særlig tillempede 

 som Dykkere, ere de dog ikke saa ensidig udviklede, at de 

 ikke i Hovedsagen ere stillede under samme Vilkaar som 

 Tejsten. 



Men selv om nogle Landfugle og Søfugle midt om Vin- 

 teren kunne sees i Nord-Grønland, er dog Hovedmængden af 

 de samme Arter, i hvert Fald af de fleste af dem, vandret mod 

 Syd, til Syd-Grønland eller længere bort, og dér ere de trufne 

 sammen med adskillige andre af Grønlands haardføre Fugle, 

 med Stokand, Strømand, Havlit, Hvinand, Toppet Skallesluger, 

 Stormfugl, Sortgraa Ryle, Svartbag, Hvidvinget Maage, Ride, 

 Ismaage, Kjove, Skarv og Havørn, der overvintre enten i Syd- 

 Grønland (eller i den sydligere Del af Nørd-Grønland) eller paa 

 Havet i Nærheden eller i de nærmeste sydligere Lande , for 

 ved første Foraarstegn at vende tilbage til deres Hjem. 



At Stokanden [Anas boscas) er istand til at udholde Vin- 

 teren i Grønland , er underhgt nok. Som ikke-dykkende, eller 

 dog ganske uvant med at dykke, er den jo nødt til at holde 

 til paa Steder, hvor Vandet er grundt og derfor let dækkes af 

 Is, medmindre den paa det dybe Vand kan finde drivende Tang 

 med Snegle og Muslinger eller Krebsdyr svømmende i Over- 

 fladen i saa stor Mængde , at den omtrent kan skovle dem op. 

 Hvad der hjelper den over Vanskelighederne, er vist dens Evne 

 til at leve af mange Slags Føde, baade af Plante- eg Dyre- 

 verdenen , og dens gode Flyve-Evne , der sætter den istand til 

 snart at finde de Steder, der egne sig for den. Et Fortrin 

 fremfor de fleste andre Arter af Slægten har den i sin Stør- 

 relse og Styrke. 



Tillempede som Dykkere paa ganske lignende Maade som 

 Ederfuglene ere Strømand, Havlit og Islandsk Hvinand {Cosmonetta 



