9n 



Undersidens mørke Pletter lidt mindre , de mørke Striber paa 

 Halens nedre Dækfjer manglende. Næbet hvidligt med mørk 

 Spids. (Foden blyfarvet. Vingens Længde 410.) — Trods sin 

 store Overensstemmelse med foregaaende har den dog i det 

 hele et tydelig lysere Præg. 



Var. candicans, lyseste Race, juv. Godthaab. Stem- 

 mende godt med Dresser's Billede, dog lysere. Hoved, hele 

 Underside og Hale hvide ; i Nakken og paa Siderne af Bugen 

 enkelte ganske smaa mørke Længdestriber. Ryggens Fjer og 

 de mindre Skulderfjer hvide med en smal mørk Længdestribe 

 langs Midten. De større Skulderfjer og Armsvingfjerene hvide 

 med smalle uregelmæssige mørke Tværbaand. Haandsvinfjerene 

 hvide med mørke Tegninger i Spidsen. Næbet hvidligt. Foden 

 ganske lys. (Vingens Længde 370.) 



Tre og tyve andre grønlandske Skind af var. candicans 

 juv. danne den jevneste Overgang mellem mørkeste og lyseste 

 Race. 



(De unge længdestribede Jagtfalke af meget lys Race regnes 

 ofte for gamle Fugle, Et Skind som det ovenfor nævnte af en 

 meget lys candicans med mørke Tværpletter men med enkelte af- 

 slidte og afblegede Rygfjer med de ganske smalle mørke Længde- 

 pletter er tilstrækkeligt til at vise den rette Sammenhæng , at den 

 længdestribede Fugl er den unge i Forhold til den tværstribede. 

 Jeg har ogsaa udtaget Lemmeknogler af et af de hvideste længde- 

 stribede Skind og fundet, at Knoglerne ikke vare fuldt saa glatte 

 og muskelmærkede som hos de gamle. Og Fabricius siger udtryk- 

 kelig, i sit Haandskrift, at „man ser baade hvide og graa Unger 

 imellem hverandre" ; og en lignende Iagttagelse er gjort af Holbøll. 

 — Hvor længe den længdestribede Dragt bæres, om den ombyttes 

 med den tværstribede ved første Fælding , naar Fuglen er omtrent 

 et Aar gammel , eller om den kan bæres længere , er derimod et 

 Spørgsmaal, der vist ikke er klaret. — Et andet Spørgsmaal, der 

 heller ikke er fuldt klaret, er det, om den enkelte Fugls Dragtskifte 

 foregaar udelukkende ved Fælding, eller om der ogsaa kan finde 

 Omfarvning Sted (som Sharpe har sagt, Proceed. Zool. Soc. London, 

 1873). Det kan dog siges temmeligt sikkert, at hvis Omfarvning 

 finder Sted, kan det kun være i ringe Udstrækning; ellers vilde 



