264 



(Nyetea nivea.) 



Nyctea scandiaca (L.): Dresser, Birds of Europe, V, 1873. — Nyetea 

 seandiaca & var. arctica Gray: Baird, Brewer, Ridg-way, Hist. N. Amer. Birds, 

 Land Birds, III, 1874. — Nyetea scandiaea (L.): Sharpe, Catal. Birds Brit. 

 Mus. II, 1875. — Coues, Key N. Amer. Birds, 1884. — Nyetea nyetea (L.): 

 Ridgway, Manual N. Amer. Birds, 1887. 



Vestgrønlandsk. Opik, yist efter Skriget, af Opipok, hyler ; Opiksoak, den 

 store Opik. (Fabricius.) — Ugpik. (Rink.) — Østgroiilandsk. Kialik: med 

 Ansigt; Tingmiakasip Nanua:? Ravnens Fjende. (Rink.) 



Man har ment at kunne kjende de amerikanske, og grøn- 

 landske, Sneugler fra de europæiske og asiatiske paa deres 

 mørkere, bredere Baandtegning (Ridgway) og paa deres svagere 

 Fjerklædning paa Fødderne (Sharpe). Der er i Virkeligheden 

 ikke mindste Mulighed for nogen Adskillelse. Baade mellem 

 de grønlandske og de europæiske Sneugler er der nogle med 

 brede mørke Tværbaand, andre med smalle og andre, der ere 

 næsten helt hvide, og nogle have svagere, andre stærkere Fjer- 

 klædning paa Fødderne. 



Af Museets 19 grønlandske Sneugle-Skind, fra Nanortalik, 

 Frederikshaab, Godthaab, Jakobshavn, Godhavn o. s. v., er det 

 mørkeste ikke til at skjelne fra det mørkeste af de europæiske, 

 af en Fugl skudt om Vinteren i Danmark; kun Ansigt og 

 Fødder ere ublandet hvide, ellers er Skindet helt over tegnet 

 med tætstillede brunlige Pletter og Tværbaand paa hvid Grund. 

 Det lyseste grønlandske Skind er snehvidt med nogle faa mørke 

 smaa Prikker paa Issen og enkelte mørke Stænk nær Spidsen 

 af nogle af Svingfjerene ; det lyseste af Museets europæJske 

 Skind, fra Danmark, har noget flere Pletler. Mellem de mørkeste 

 og de lyseste er der de jevneste Overgange. 



Sneuglen yngler baade langs Vest-, Øst- og Nordkysten, 

 faatalligst mod Syd. Den er i Landet Aaret rundt; for en stor 

 Del strejfer den mod Syd om Vinteren ; tildels vandrer den 

 maaske helt bort. Om Sommeren lever den mest mellem 

 Bjergene inde i Land ; i den kolde Tid kommer den ogsaa til 

 Kysten; undertiden ser man den sidde paa Is-Stykker paa 

 Havet. Oftest i Grønland lever den af Ryper og Ilarer; men 

 hvor Lemminger findes, ere de dens kjæreste Føde. Nylig ud- 



