320 



ved Fejltagelse er nævnet i Stedet for Ræv; men umuligt er det 

 jo ikke, at Nordboerne kunne have set Ulve i Grønland, især paa 

 deres Strejftog til Landets nordlige Egne. Kongespejlet fortsætter: 

 „Der gives og Bjørne i det Land; de ere hvide, og man mener, at 

 de fødes der, thi de have en ganske anden Natur end sorte Bjørne, 

 som gaa i Skovene; de fange sig til Forraad Heste og Oxer og 

 andre Husdyr og fødes ved shgt; men den hvide Bjørn, som er 

 paa Grønland, færdes mest ude paa Havet, paa Isen, og fanger der 

 baade Sæler og Hvaler, hvorved den lever. Den er og lige saa 

 færdig i at svømme som Sæler eller Hvaler". (L. c, p. 328 — 329.) 

 Om Sæler siges (1. c, p. 318 — 323), at de findes i Mængde af alle 

 Arter i Grønlands Hav, og at de gjerne følge med Isen, som om 

 der aldrig var Mangel paa Føde. Hvalrossen, Rostung, omtales 

 ganske rigtig; dens øvre Hjørnetænder og Remme af dens Hud 

 nævnes som vigtige Udførselsvarer fra Grønland. Af andre Sæler 

 opføres sex Arter: Nordsæl, Orknsæl, Flettesæl, Gransæl, Opnesæl 

 og Skemming; enkelte Træk af deres Liv meddeles, saaledes nogle 

 af Arternes Vane at holde sig aabne Huller i Isen; men om deres 

 Ydre siges næsten ikke andet end, hvor store de ere. I Nutiden 

 kjender man fem ægte Sæl- Arter fra Grønland, eller sex, hvis Graa- 

 sælen medregnes; men hvilke Arter der sigtes til med Kongespejlets 

 sex Navne, er det ikke muligt at afgjøre sikkert. Hvis Orknsælen 

 er den Art , hvoraf Orknøerne have Navn , er det vist Graasælen 

 (Halichoerus grypiis). Hvis Gransæl betyder den skjæggede Sæl, 

 er det vel Remmesælen {Erignatlius barbatus). Skemming, den 

 lille, to Alen lang, er sikkert Ringsælen (Phoca foetida). Opne- 

 sælen skal have Navn af dens Vane mere at svømme paa Ryggen 

 eller Siden end med Bugen nedad, og den menes derfor at være 

 Svartsiden {Phoca groenlandica) , der mere end andre Sæler skal 

 svømme saaledes. Flettesælen (eller maaske Flekkesælen) kunde 

 efter Navnet maaske være den Spettede Sæl (Phoca vituUna). Til- 

 bage staar da Navnet Nordsæl (eller maaske Nasæl, Ligsæl, svarende 

 til Nahval eller Narhval) som maaske gjeldende for Blæresælen 

 {Cy stophor a cristata). En Mulighed er det jo, at Kongespejlets 

 Sæl-Navne ikke alle betegne Arter; et eller andet mere udpræget 

 Alderstrin af en eller anden Art kunde maaske have faaet særskilt 

 Navn. (Forsøg paa at tyde Kongespejlets Sæler findes foruden i 

 Fabricius' Afhandling om de grønlandske Sæler, i Skrifter af Natur- 

 historie-Selskabet , 1ste Bind, 1790—91, i Grønl. hist. Mindesm., 

 Bd. 3, p. 379—381, tildels efter John Erichsen. Nordsælen menes 



