366 



Narhvalen har ikke den hvide Farve; men med Aarene bliver 

 den dog hvidbroget. 



De andre grønlandske Hvaler ere kun Gjæster ved Grøn- 

 land, kommende aarlig om Sommeren eller kun mere tilfældig. 



Nordkaperen (Balæna australis) staar nær ved Nordhvalen, 

 men paa et noget lavere Trin. Ved Grønland er den kun set 

 en sjelden Gang. 



Vaagehval, Rørhval og Blaahval {Balænoptera rostrata-, 

 B. Musculus, В. gigas), tre indbyrdes nærstaaende Arter, fjer- 

 nere Slægtninge af Nordhvalen, ere i Gabets Omdannelse til 

 Øse indrettede paa noget anden Maade end Nordhvalen; Over- 

 kjæbebenet er ikke buet ivejret af det indstrømmende Vand og 

 beholder Breden i Forhold til Gabet, Barderne ere korte; 

 Mundhulens Bund derimod er forholdsvis stærkt udvidet, Stru- 

 bens Hud lagt i Længdefolder. Alt i alt ere de vel ikke i 

 Mundens Omdannelse naaede saa vidt som Nordhvalen ; til 

 Gjengjeld ere de bedre indrettede til Svømning, med meget 

 længere og stærkere Hale, med mere omformede Hænder, vist- 

 nok de bedste Svømmere blandt Bardehvaler. Stimer af Smaa- 

 fiske, som Sild og smaa Torsk, er det især, de lade strømme 

 ind i Gabet; Blaahvalen skal dog foretrække smaa Krebsdyr. 



Pukkelhvalen (Megaptera boops) er Spidsen af igjen en 

 anden Gren af Bardehvalernes Gruppe, nærmest sluttende sig 

 til Vaagehval o. s. v., men særlig udmærket ved sine stærkt om- 

 formede, ualmindelig lange Hænder, fremkomne ved en eller 

 anden ejendommelig, men endnu ikke ret opklaret Brug. Ogsaa 

 den finder Føden i de grønlandske Stimer af Smaafiske. 



Prodelphinus euphrosyne, Hvidskjæving, Hvidnæse og Mar- 

 svin [Lagenorhynchus acutus, L. albirostris, Phocæna communis) 

 ere Delfiner, der i Bygning slutte sig nær til Hvidfisken ; men 

 især i Ansigtets Bygning ere de noget oprindeligere. Marsvinet 

 er vistnok den eneste Art af dem, der kan siges at høre 

 hjemme ogsaa ved Grønland, om end dets vigtigste Tilholds- 

 steder ligge længere mod Syd, ligesom for de andres Vedkom- 



