408 

 ( Ursus maritimus.) 



Spor i Mængde; det syntes, at Bjørnene havde fast Ophold derinde; 

 og her blev der i de første Dage af Maj skudt en gammel Hun 

 med en ganske lille Unge, der sikkert kun var et Par Maaneder 

 gammel. Inde i Gaasefjord blev en Bjørn set omkring 1ste Juni, 

 I de dræbte Bjørnes Maver fandtes i Marts og April jevnlig Lev- 

 ninger af Sæler, som det i den Tid var let at fange paa Isen; 

 ellers fandtes i Maverne mest Plante-Levninger, baade af Land- 

 planter, som Blaabær og Blaabærris, og af Havalger, som Desma- 

 restia og Laminaria ; de Bjørne, der om Sommeren opholdt sig inde 

 i Fjordene, levede sikkert overvejende af Planteføde. Bjørne-Knogler 

 fandt Ryder ved forladte Eskimo-Hytter. — Paa Sydkysten af Jame- 

 son-Land blev en enlig Bjørn set i August 1900, siger S. Jensen, 

 i Fleming-Inlet hgeledes to voxne Bjørne, den ene fulgt af en Unge, 

 og i Mundingen af Kong-Oskars-Fjord fem. Fire af de Bjørne, der 

 bleve dræbte, havde Plantedele i Maven i betydelig Mængde, mest 

 Oxyria. 



Paa Glavering-0 saa Glavering en Bjørn 27de August 1823; 

 det var den første, der blev set paa Rejsen. — I samme Egn og 

 nordligere blev Bjørnen ofte set af Dellagere i „Germania "-Rejsen i 

 1869 — 70, baade Sommer og Vinter, enkeltvis eller højest tre sammen, 

 da en voxen med Unger. Den nævnes fra Glavering-0, hvor dog 

 kun Knogler fandtes, ved forladte Eskimo-Hytter, fra Kap Borlase 

 Warren, Sabine-Ø, Fligely-Fjord, Kuhn-Ø, Shannon-0 og Teufel-Kap 

 indenfor Koldew^ey-Ø. — Paa Hold-with-Hope saa Knudsen en Bjørn 

 inde paa Land 16de Juli 1889. I Egnen om Glavering-0 bleve 

 enkelte sete i Juli. — Paa Kysten mellem Scoresby-Sund og Sabine-Ø 

 blev den, efter Nathorst, jevnlig set og skudt i Juli og August 1899, 

 dels paa Land, dels paa Isen. Den nævnes fra Hurry-Inlet, Kap 

 Stewart, Murray-Ø, Traill-0, Geologfjord i Kejser-Franz- Josephs-Fjord, 

 Bontekoe-Ø, Hold-vv^ith-Hope, Glavering-0 og Sabine-Ø. Undertiden 

 saa man den enkeltvis; undertiden viste sig Hunner med en eller 

 to Unger, en enkelt Gang en Hun med tre smaa Unger. 



I Drivisen langs hele Grønlands Østkyst, ofte langt fra Land, 

 paa Strækningen mellem Grønland paa den ene Side, Spitsbergen, 

 Jan Mayen og Island paa den anden, er Isbjørnen ogsaa stadig at 

 finde. At den med den grønlandske Is kan komme til Island, er 

 kjendt allerede fra den tidlige Middelalder. At Hval- og Sælfangere 

 ofte træffe den i disse Egne, vides allerede fra de ældste Efter- 

 retninger om deres Rejser; det nævnes saaledes af Martens i 1671. 

 — Scoresby junior melder om en Bjørn skudt i Isen paa 73°43' N., 



