411 



ikke at være indsamlet mere end tre Lækatte, en paa Nord- 

 kysten og to paa Østkysten, De to fra Østkysten ere nærmere 

 omtalte af Peters; begge vare i Sommerdragt, farvede som den 

 sædvanlige europæiske Race, som de ogsaa ellers ganske lignede; 

 de stemmede ligeledes fuldt ud med Lækatte fra Labrador. — 

 Ogsaa Coues (Fur-bearing Animals, a Monogr. of N. Amer. Mu- 

 stelidæ, U. S. Geol. Surv. Territ., Miscell. Publ. Nr. 8, 1877, p. 

 109 ff.) henfører de nordligste amerikanske Lækatte til samme 

 Art og Race som den europæiske; til Arten regner han desuden, 

 med god Grund, flere andre amerikanske Lækatte-Former, der 

 ofte have været nævnte som egne Arter. — Følgende Maal ere 

 tagne paa to af de ovennævnte Lækatte fra Turner-Sund: 



9 ad. c? juv. 



Længden af øvre Kindtænders Række 9V3 lOV* Millim. 



Længden af øvre Rovtand A'^U 5'/з 



Længden af nedre Kindtænders Række 11 12'/з 



Længden af nedre Rovtand 5'/4 6 



Hovedskallens Længde, fra Bagranden af Ledknuden 



lil Mellemkjæbens Forrand 40 43'/з 



Afstanden mellem Øjehulerne IOV4 ll'A 



Afstanden mellem Tindinggruberne 9V2 1 1 V2 



Breden over Kindbuerne 23 25 



Hjernekassens Brede 19 22'/з 



Underkjæbens Længde, fra Bagranden af Ledknuden 



til Hagens forreste Rand 21V2 24'/4 



Lækatten kjendes i Grønland kun fra den østlige Del af 

 Nordkysten og fra den nordlige Del af Østkysten; den synes at 

 have ganske samme Udbredelse som Lemmingen, der er dens 

 vigtigste Bytte. Ligesom Lemmingen færdes den frit fremme 

 Aaret rundt. 



Ved Thank-God-Harbour blev der, efter Bessels, i Marts 1872 

 oftere set Spor, der neppe kunde være af noget andet Dyr end 

 Lækatten; men Dyret selv blev ikke set. Sporene stod paa Steder, 

 hvor ogsaa Lemminger færdedes. 



Endnu nordligere paa Kysten, paa 82° 15', blev en Lækat skudt 

 af Beaumont i Foraaret 1876, meddeler Feilden. 



Paa Vestsiden af Turner-Sund paa Grønlands Østkyst, S. for 

 Scoresby-Sund, meddeler S. Jensen, opdagede man sidst i Juli 1900 



