416 



{Trichechus rosmarus.) 



den, dog vist kun som undtagelse, og Grønlænderne gjøre paa 



sine Steder særlig Jagt paa den, saaledes i Smith-Sund og i 

 Egnen mellem Holstenborg og Egedesminde, hvor der, efter 

 Rink's Opgivelse i 1877, aarhg skal dræbes omtrent 200. Ved 

 Aarvaagenhed søger den at undgaa sine Fjender; hvor Flokkene 

 hvile, skal stadig en eller anden holde Vagt; i Nødsfald værger 

 den tappert sig selv og sin Unge. Udenfor de egenlig grøn- 

 landske Egne er den stærkt forfulgt. 



I Affaldsdyngerne ved Ruinerne af Nordboernes Huse i Juliane- 

 haab-Egnen er der fundet et Par Knogler af Hvalros, stammende 

 fra Middelalderen: et Stykke af et Tindingben ved Igaliko og en 

 Underkjæbegren ved Kagsiarsuk, begge Steder ved Igaliko-Fjord. 

 Nordboerne jagede Hvalrossen i Grønland, og dens Tænder og Hud 

 vare blandt de vigtigste Udførsels-Gjenstande ; men om Hvalrossen 

 dengang var at finde ved Syd-Grønland, hvor Nordboerne havde 

 deres Hjem, eller om den ikke snarere dengang som nu maatte 

 søges længere mod Nord, véd man ikke. Utvivlsomt have Nord- 

 boerne i hvert Fald ogsaa jaget den paa deres Rejser nordpaa langs 

 Grønlands Vestkyst. — I Vinteren 1828 — 29 blev der ved Nanortalik 

 set en Hvalros, meddeler Vahl; det skulde ellers meget sjelden ske, 

 at Hvalrossen viser sig dér. — Ved Frederiksdal blev i 1880 en 

 Grønlænder dræbt af en ung Hvalros, som han havde saaret, skriver 

 R. Müller. 



Isortok-Fjord, N. for Holstenborg, med leret Bund rig paa Mus- 

 linger, nævner Fabricius i 1780 som Hvalrossens vigtigste Opholds- 

 sted paa Vestkysten. — En Flok Hvalrosser saa Parry paa Drivis 

 midt ude i Davis-Strædet udfor Holstenborg-Egnen 6te Juli 1819. — 

 Rink nævner i 1857 og 77 Strækningen fra Sukkertoppen over 

 Holstenborg til Egedesminde som den Del af Vestkysten, hvor Hval- 

 rossen mest er at finde, undertiden i Mængde ; paa visse Steder skal 

 den kunne krybe paa Land i saa stort Tal, at Grønlænderne paa 

 deres Rejser gjøre Omveje af Frygt for at møde dens Flokke. Kan- 

 gamiut tæt N. for Sukkertoppen nævnes som et Sted, hvor Grøn- 

 lænderne særlig gjøre Jagt paa den, ligeledes en nogle Mile S. 

 for Agto, N. for Holstenborg. Rink gjør opmærksom paa, at Isen, 

 der aarlig driver ned fra Baffins-Bugt, kommer forholdsvis nær til 

 denne Del af Vestkysten, at Hvalrossen maaske netop med Drivisen 

 fra Baffins-Bugt kommer til Holstenborg-Egnen. — Efter hvad Brown 



