464 



(Cystophora cristata.) 



i Marts til Juni 1863 kun nogle faa voxne Blæresæler; af Unger 

 blev der fra det Skib, hvorpaa han var ombord, dræbt henved 50; 

 et Par hundrede voxne skulle dog kunne hjembringes af et enkelt 

 Skib. En næsten nyfødt Unge nævner han som dræbt 20de Marts. 

 — I Drivisen NV. for Jan Mayen iagttoges Blæresælen af Deltagere 

 i „Germania"- og „Hansa "-Rejsen i Sommeren 1869, men kun faa 

 Gange; den nævnes midt i Juli og midt i August som set paa om- 

 trent 75° og 1ste August paa 73°. — Efter sine Oplevelser i 1882 

 skriver Nansen om Blæresælen i Drivisen ude i Danmark-Strædet: 

 Man finder den dér allerede i Maj og Begyndelsen af Juni; før 

 24de Juni havde man fra det Skib, hvormed han fulgte, fanget 

 mellem 2000 og 3000 Sæler. Mod Slutningen af Juni begynder 

 dog først Hovedmængden at indfinde sig eller i hvert Fald at samle 

 sig i de umaadelige Skarer, som da og i Begyndelsen af Juli, i 

 Tiden for Haarskiftet, kunne sees dér. Senere, mod Midten af Juli, 

 synes de atter at spredes eller forsvinde. Intet andet Sted vides 

 Blæresæler at findes i saa store Mængder som i Danmark-Strædet 

 under Haarskiftet; og her er det, at de norske Sælfangere for en 

 væsenlig Del drive Fangst paa den. „Det er ikke saa længe, at 

 denne Fangst paa Klapmytsen har foregaaet i Danmark-Strædet", 

 skriver Nansen i 1890; „den blev paabegyndt 1876 og blev af 

 mange norske Fartøjer (et Par engelske og amerikanske Fartøjer 

 forsøgte sig ogsaa paa denne Fangst, efter at Nordmændene havde 

 fundet den) dreven med storartet Held de første 8 Aar; der fandtes 

 Sæl overalt, og man skød den ned i tusindvis; der blev i den Tid 

 skudt henved 500000, og næsten lige mange ere muligens ødelagte 

 af Kugler, uden at man har faaet dem. Saa kom der imidlertid et 

 Omslag i Fangsten, og efter den Tid har der været saa godt som 

 intet at faa af Klapmyts, uagtet man hvert Aar har anstrengt sig 

 til det yderste". At den stærke Forfølgelse har indskrænket Sælernes 

 Tal, mener Nansen vel; dog tror han, at deres Aftagen synes større, 

 end den er; Grunden til, at man ikke mere finder Blæresælen paa 

 de vante Steder, er maaske tildels, at den har skiftet Sædvane; den 

 har tidligere plejet at holde sig til den aabne Is nær den yderste 

 Rand af Drivis-Beltet ; her var det, at den blev forfulgt, og her er 

 det, at den ikke mere sees; men nu synes den at holde til længere 

 inde i Isen; langt inde i tæt pakket Is saa Nansen 3dje Juli 1888 

 saa mange Blæresæler, som han neppe før havde set paa én Gang, 

 medens der da ved Iskanten næsten ingen havde været at øjne, 

 I deres Mave havde han fundet Rødfisk {Sebastes marinus). Deres 



