n 



állomás főnöke Di'. llni-v;! ih (l(''za lir io<rju n iiuíg(ilnzö t'-vljen be- 

 szerzett tiulósításokkal együtt "részi eies jelentt'sben osszel'oglHlni, mely 

 aiiimk idején külön fíizethcn \9. iiíípvihigot lát. 



A m. nemzeti múzeum gyarapodása. - a m. wm/.. nmz.um 



gyiijtomíMiye 1> i r (i l^njos lii- jijiiiiih-kiUxil gazilng iiaiiLrya-gyiijt«Mii(''nv- 

 nycl gyarajxxlott, melyben (>0 IjiJ magyarországi hangya van kt'pvi- 

 selve (105 |)él(lánynyal. Az jíjíindékozé) már tübl) év (ita gyűjti «'3 

 tanulmiíiiyozza a hazai Iiangyrikat a ez idő alatt a 4!) eddig ismert 

 lájiioz liS más faj Ic1I'(m|('Z(''S(''\c1 gazflagította liaz;ink faunájának ismc- 

 ret<''t, úgy hogy csupj'tn 1 laj hangya tenyi'szik ni(''g Kiizép-Knn'ipában, 

 raely eddig Magyarországluíl még meg nem ke)-iílt. Az cthljii ÜH.sze- 

 gyiilt adatok gazdngságára enged ki) vetkeztetni az, hogy csupán a 

 most ajándékozott gyűjtemény 35 megye lt)8 községe határán gyűj- 

 tetett. 



IRODALOM. 



Pafízlavszky József. Egy ritka bogár kártételéről hazánkban. (Erdé- 

 szeti' Lapok. XXIV. p. 1188—1197. 6 ábrával). 



Szerző ismerteti a Coraehus hifasciatiis Oliv. életmódját és kár- 

 tételeit, melyet folyóiratunk II. kötetének 232 — 238. lapjain már 

 szintén közöltünk. 



Vr. Düday Jenő, Adatok Magyar- és Erdélyország néhány édes- 

 vizű medenczéjének nyilttükri faunájához. (Orvos- 

 természettudományi Értesítő. X. Természettudományi 

 szak. p. 227 — 250). 

 Valamint a tengerek partjain, nyilt í'elületén és különböző mély- 

 ségeiben más és más állatalakok élnek, ngy az édesvizű tavakban is 

 nagy különbség van a parti-, nyilttükri és fenéki szinttáj faunájában, 

 mert vannak olyan állatalakok, melyek a három szinttájnak csupán 

 egyikében otthonosvik. Szerző igen nagy száma tavat, tócsát és álló- 

 vizet vizsgált meg, de ez alkalommal csak a tekintélyesebb tavak 

 nyilttükri szinttáján élő állatt)kra vonatkozó adatokat közli. E szinttáj 

 aránylag szegény állatalakokban, de rendkivül gazdag az egyének 

 számában ; ezek legnagyobb része a kis Héjjasokból kerül ki. melyek 

 nappalra 10 — 20 50 méternyi mélységbe vonulnak le és csak éjjel 

 jönnek fel, ha a viz fölűlete nem erősen hullámzik. Szerző a hazai 

 nagyobb tavakban (Retyezáti tavak, mezö-záhi nagy tó, kolozsvári 

 Pokoltó és muzeumkerti nagy tó, Szent-Anna tó, apaliidai nagy tó, 

 budapesti városligeti tó és a Balaton) a Héjjasok osztáh^ából 9 

 faj szabadon élő Evezőlábü-rákot (Copepoda) talált, melyek közöl a 

 Cydops alpestris Dad , nivalis Dad. és Canthocamptus ornatus Dad. 

 a retyezáti tavak nyilttükri faunájának jellemző alakjai. Az Ágas- 

 tapogatójú-rákokat (Cladocera) 15 faj képviseli, melyek közöl kivá- 

 lóan érdekes a Daphuici Kahlbergietisis SchoedL, melyet a Balaton 



