^6 



Régerite ugyan volt már erről szó ; azt hitték, hogy a rovarok 

 apró karmai, picziny szőrei a láb talpán még a legcsekélyebb ba- 

 rázdába, gödröcskébe kapaszkodva is képesitik a rovart a látszólag' 

 sima felületeken felmászni, sőt vízszintes üveglap alsó oldalán is 

 tartózkodni. De hiszen az üveglap simaságán a legerősebb nagyí- 

 tással sem vagyunk képesek bármily mélyedést észrevenni, melyben 

 a rovar még oly íinom szőrei vagy karmai megakadhatnának. S így 

 már első látszatra sem fogadhatjuk el a régiek ezen magyarázatát. 

 Utána hosszantartó hallgatás legalább nem bonyolította a később 

 megfejtendő kérdést. 



Az ujabb vizsgálók közöl első volt D e w i t z, ki egyik felol- 

 vasásában e tárgyra tért. ') Nézete szerint a rovarok eme képessé- 

 güket csakis kiválasztott ragadós folyadéknak köszönhetik. Ugyan ezt 

 állította B 1 ack wall^') is, de ellentmondott Tuffen West 3), ki 

 a rovarlábak talpán szivótárcsákat gondolva, a főszerepet a lég- 

 nyomásnak tulajdonította. D a h H) szövettani tanulmányai alapján 

 kimondotta, hogy a talp hajlékony szövete az illető tárgy felüle- 

 téhez simulva nem is igényel valami ragadós folyadékot az oda- 

 tapadásra, mennyire az a rovar súlyának megfelelő, hanem a talp 

 finom szövetén átszivárgó vérfolyadék máris elegendő s így csakis 

 az adhaesio jön tekintetbe és nem szükséges a lábnak — úgyszólván 

 — odaragasztása, mint azt G r a b e r és D e w i t z hitték, kiktől 

 meg is kérdezték: »hogy szabadulhat meg ismét a rovar, ha hosz- 

 szabb ideig egy helyen nyugodtan ült és lábai a ragadós folyadék 

 beszikadása következtében erősen odatapadtak ?« 



Rambouts e kérdésnek fizikai oldalát tekintette és kiszá- 

 mította, hogy a légy magát az üvegtábla alsó felületén a víz vagy 

 az olaj közreműködésével három lábán tarthatja. Sőt Devvitz 

 ujabb kísérletekkel kimutatta, hogy egy láb is elegendő a légynek 

 ily síkon való tartására, miből az következik, hogy víz vagy olaj 

 adhaesiója nem volna elégséges, hanem még ragadós folyadék is 

 kívántatik hozzá. 



A légnyomás befolyásáról szóló nézetet csakhamar el kellett 

 ejteni, mert a légszivattyú burája falán a legyek még akkor is 

 sétáltak, mikor már a^ levegő erősen ritkítva volt ; azonkívül a láb- 

 talp szövettani szerkezete sem támogatta e nézetet. 



') SitzuDgsbericlite d. Gesellsch. uatiirforsch. Fr. 7. Berlin 1882. 



2) Ann. aud Mag of. Nat. Hist XV. 1844. 



2) Transact. of the Linn. Soc. of London. XXIII. 1862. 



*) Ueber d. Bau d lusektenbeines Zool. Auz. 1884. Nro 158. 



