37 



Még többen keveredtek a hosszú, néha a személyeskedésbe 

 hajló vitába, melynek végeredménye az volt, hogy Dahl*) terje- 

 delmes és szépen kidolgozott értekezésével magyarázta meg e talányt. 

 Belátja saját tévedését és rámutat a mások hibáira is. Igaza egészen 

 neki sem volt, mert a tapadást nem a kiszivárgó vérfolyadék esz- 

 közli, hanem még a lábtalp szövettani szerkezete is fontos sze- 

 reppel bir. 



A számos rovaron eszközölt vizsgálódások közül itt röviden 

 csak egy-két példát sorolok fel. 



A Sapercla carchariasL. tarsusainak talpa egyforma, finom, gyen- 

 gén s alakúan hajlott szőrökkel sürün van benőve. E szőrök vé- 

 gükön igen kiszélesednek s vékony kitinréteggel vannak fedve 

 mely igen finom, olykor alig észrevehető hártyává lesz. E szőrök 

 szivótárcsákként nem működhetnek, mert végük domború. Az egyes 

 szőrök belül üresek vagy jobban mondva igen laza szövettel vannak 

 kitöltve. A szőr végén nyilas soha sincs, mint azt Dewitz hitte, 

 ki ezen átalakult kitinszőröket nyilt csöveknek tekintette. 



Legtöbb bogárnál hasonló szerkezetű szőröket találhatni, de 

 a Carabidák és Dytiscidáknál legszebben tűnik elő, hol kiváló sze- 

 reppel is birnak, kivált a párzás alkalmával. A Dytiscus-\\\m mellső 

 lábain előforduló s eddig szivótárcsáknak nevezett tapadási korongok 

 szintén csak átalakult szőrök, csakhogy itt a kiszélesbülés sokkal 

 nagyobb mérveket öltött. A Dyüscus-hxm öt izűlékü tarsusánál a három 

 első íz igen széles és együtt egy nagy korongot képeznek, melynek 

 alsó felületén szivótárcsákhoz hasonló, kisebb tapadási korongok 

 vannak ; ezek mindegyike egy-egy átalakult kitinszőr. A belső laza 

 szövet ily nagy korongoknál kitines pálczikák és léczek által van 

 támasztva, mi a kevésbbé kiszélesbült szőröknél nem található- 



A belső laza szöveten könnyen hat át folyadék. 



Az egyes tapadó szőrök a kitin-külvázon átható csatornák 

 felett állnak és mindegyik csatorna a kitin-külváz belső felületén 

 fekvő mirigysejteknek kivezetője. Ezek jóval nagyobbak szoktak 

 lenni, mint a mátrix sejtjei ; részben egyes sejtek, részben sejt- 

 csoportok. A mátrixban találhatók még más mirigysejtek — bŐr- 

 mirigyek — is, de ezek nincsenek csatornák által a szőrökkel ösz- 

 szeköttetésben, szabadon nyílnak a felületre. 



A tapadó szőrök mirigyei a mátrix sejtjei közzé vannak he- 

 lyezve s kötőszövetsejtekből keletkeztek ; csak azon rovaroknál 



*) Archív für mikrosk. Auatomie. 1885. II. p. 236. 



