44 



mixtus Vili. a megye éjszaki részén fekvő Babia-Gura hegyen 

 gyűjtettek. Érdekesebb bogárfajok kerültek azonban elő a megye 

 fléli részén elhúzódó Liptói-Havasokon a Bánovka havason, u. m. 

 Platychrus irreguláris Fahr., Orinocardbii^ glaciális Mill. var. Milleri 

 Thoms , Melanocarahus glahratus Payk., Bembidion glaciale Heer, 

 Trechus striafAilus Putz., Calopterus fossulatiis Schh., Pferostichus 

 mnurus Dft., strenuus Panz. és subsinuatus T>ej., Calafhus metaJ- 

 licus Dej., Quedius pedicidus Nw-dm., Pedilophorus transsylvanicus 

 Síiffr., Aphodius alpinus Scop., Athous porrectus Ihoms., Corym- 

 bites aeneus L., Metoecus paradoxus L., OHorrhynchus unicolor He.rhst 

 var. ebeninus Gyll. és alpinus Bicht., Leptnra virens L. és Saperda 

 earcharias L. Legérdekesebb azonban a Nebria tatrira íMill. és 

 Deltomerus tatricus Mill. havasi futrinka- fajok, melyeket eddig 

 í'supán a Magas-Tátrából ismertünk, s a melyek e szerint a Liptói - 

 Havasok megfelelő magasságú helyein szintén tenyésznek. 



Polinszicy Emil. 



Torzcsápú fürkésző-darázs. — Torzképződésű rovarok egy- 

 általában a ritkább jelenségek közé tartoznak, a hártyásszárnyú 

 rovaroknál azonban a legnagyobb ritkaságoknak tekinthetők. Egy 

 ilyen abnormis csápú fürkésző-darázs, Tryphon vidgaris Fahr. (3. 



ábra) került gyűjteményembe 1880 jú- 

 nius havában a S.-A.-Ujhely mellett 

 elterülő réten. A torzképződés abban 

 áll, hogy a darázs baloldali csápja 

 vége felé megvastagodik s mindjárt a 

 legelső vastagabb izülék belső oldalából 

 egy 7 izülékből álló mellékcsáp ágazik 

 ki. Az ezután következő 4 izülék a 

 ?). ábra. Tozscsápű fürkészó'-da- rendesnél kétszerte szélesebb lett ; az 

 rázs iTniphon vulgáris Fahr.) ötödik megvastagodott Izülók ismét két 

 részre oszlik, melyek közöl a külső hosszabb ág a csáp szabályszerű 

 folytatásának felel meg, a belső izülékű rövidebb ág pedig a mel- 

 lékágat képezi. ^^, ^j^^^^^, j^^^,^^,^^ 



A Gnaptor spinrmanus Zemplénmegyében. — A Gnaptor 

 spinimaniís Pallas nagy poszogó-bogár, mely csak Európa déli 

 országaiban tenyészik, a budai hegyeken egyike a legközönségesebb 

 rovaroknak, de az ország más részeiben csak nagyon ritkán fordul 

 elő. Zemplénmegyében, daczára hogy határozottan vadásztunk iá, 



