50 



A fennebb említett bokrokra csak teljesen kifejlett korában mászik 

 fel, és pedig minél magasabbra. Ez abból magyarázható, hogy csak 

 a rovar utolsó vedlése után érik el tökéletes fejlettségüket a há- 

 tulsó lábszárak alsó ormain azok a szúrós serték, melyek a rova- 

 roknak a levelek lapján szilárd állást biztosítanak. Augusztus hóban 

 már nagyobbára bokrokon és magasabb cserjéken találhatók ; való- 

 színű, hogy a fák koronáin is tartózkodnak. 



Minthogy jelen közleményemben első sorban e szöcskefaj 

 zenéjét akarom ismertetni, czélomnak megfeleloleg mindenekelőtt 

 bemutatom a hímnek felső szárnyait és összehasonlítás kedvéért a 

 nőstényét is. *) 



A felső szárnyak úgy a hímnél, mint a nősténynél meglehe- 

 tősen hasonló alakúak, a mennyiben mind a két ivarnál kerekded 

 szabásúak. A nőstény felső szárnyai mindenütt ép szélűek ; a hím 

 felső szárnyai azonban belső szélükön egy nagyobb félkörös ka- 

 rélylyal és egy kisebb öblös kimetszéssel birnak. A többi különb- 

 ségek a következő leírásból fognak kiderülni. 



A hím jobb és bal felső szárnyai alakra nézve szintén hason- 

 lítnak egymáshoz, a mennyiben kerekdedek, elő- és utószéleik 

 épek, belső szélükön egy-egy kis öböllel és egy-egy jól kikanya- 

 rodó karélyal vannak ellátva: felső lapjukon domborúan duzzadtak, 

 alsó lapjukon pedig homorúan kivájtak, s ebből a homorúságból a 

 szabálytalan érnek (véna irreguláris) limás (reszelős) része 

 ormósán emelkedik ki. 



Mind a két felső szárnyon jól vannak ki fejlődve az e 1 ő- 

 f ő e r e k, u. m. a kar-ér (véna subcosta), a k a r t ő-é r {véna me- 

 diana), a belső kar-ér {véna interno-mediana) és a hosszú-ér 

 {véna longa) és mind a két felső szárnyon a vállbütyökből 

 {callus axillaris) veszik eredetüket. De míg a baloldali felső szárny 

 kar-ere csak addig van jól kifejlődve, a meddig a külső széllel 

 párhuzamos futása tart, azon túl pedig felismerhetetlenül oszlik el 

 a végszélen levő transversalis erek között, addig a jobb oldali felső 

 szárny kar-ere tovább is megtartja önállóságát és még a végszéllel 

 is párhuzamosan haladva egy belső keretet képez és csak a bog 

 {nodus) közelében enyészik el, sőt gyakran a bogra reá fut. 



A hátulsó főerek elsője a szabálytalan ér (véna irregu- 

 láris) mind a két felső szárnyon a hónalj bütyökből {callus 



*) A felső szárnyak erezetének tárgyalásánál ugyanazokat az elneve- 

 zéseket használom, melyeket a hazai tücskök felső szárnyairól irt dolgozatom- 

 ban alkalmaztam volt. (Természetrajzi Füzetek. I. köt. p. 223.) 



