hasonló rokonfajoktól legszembetűnőbben egy-egy hosszú, hegyes 

 foggal fegyverezett czombjai, csápjainak első izülékénél másfélszerte 

 hosszabb második izüléke, hosszában kissé benyomott és egy finom 

 középbordával ellátott orrmánya által különböztethető meg, mihez 

 még ismertető jelekül a testét egyenletesen fedő ritkás pikkelyek 

 és a szárnyfedőin végig vonuló barázdák közepén szabályos sorban 

 álló hegyes szemerkék járulnak. 



Az Otiorrhynclius pojndeti életmódjáról még igen keveset 

 tudunk. Azt, hogy tápláléka nem csupán a szőlőrügyekből és leve- 

 lekből áll, nem csak rokon fajainak életmódjából lehetett következ- 

 tetni, hanem tapasztalásból is mondhatom, mert magát a kifejlő- 

 dött bogarat magam is szedtem másféle növényekről is ; F r i- 

 V a 1 d s z k y Imre e bogár tápláló növénye gyanánt a többi közöl 

 névszerint a sisakfüvet emliti meg*) Maguk a bogarak már április 

 vége felé kibújnak a földből, hol átalakulásaikat végezték és kite- 

 leltek és ettől kezdve egész tavaszon át életben maradnak, hogy 

 jövendő ivadékaikról gondoskodjanak. Hogy azonban petéiket miként 

 és hova helyezik el és hogy álczáik egy vagy többféle és mely 

 növényekkel élnek, -- arról még egyáltalában semmit sem tudunk, 



E kártékony bogarak ellen ez idő szerint annyival kevésbbé 

 tudunk sikeres védekezési módot, mert még életmódjukat sem igen 

 ismerjük, pedig meglehet, hogy ha tüzetesen ismernők petéik el- 

 helyezése módját, álczáik tartózkodási helyét, tápláló növényét és 

 kifejlődési idejét, sokkal könnyebben és sikeresebben védekezhet- 

 nénk ellenök, mint most, a mikor csupán a kifejlődött bogarak 

 irtására lehet szorítkoznunk. Mert ezeknek összeszedését és meg- 

 semmisítését, daczára tömeges megjelenésüknek, igen megnehezíti 

 az a körülmény, hogy a bogarak éjjel látnak kártékony munká- 

 jukhoz, nappalra pedig legnagyobb részük göröngyök alá, a föld 

 repedéseiben vagy a porhanyós talajban, lehullott levelek vagy fa- 

 darabok alatt vonul meg. Ezért legczélszerübb volna talán éjjel 

 lámpavilág mellett fogdosni össze őket. Felleges, borult időben, a 

 mikor azonban eső nem esik, a bogarak többnyire nappalra is fenn- 

 maradnak a szőlőtőn, azért ilyenkor alkalmasint legtöbbet lehetne 

 összefogni belőlük egy botra kötött vászon- lepkehálóval, melyet alá- 

 jok tartunk és a melyébe a magukat holtnak szinlelő bogarak azonnal 

 leesnek. E nélkül az eszköz nélkül alig boldogulhatnánk, mert az 



*) Frivaldszky Imre, Jellomzö adatok Magyarország faunájához;. Pest, 

 ISli;-) 1). ;',2. 



