Langenfeld mostani helyétol délnyugatra feküdt K r u g 1 i c z a 

 vagy 0-Kruglicza község, mely meglehetős régi eredetű és már 

 a török uralom idejében fennállott. A természettől is megerősített, 

 erdőkkel környezett falu abban az időben a legnagyobb valószínűség 

 szerint szerbek által lakott rablófészket képezett. A bécsi Josefinura 

 Archívumnak egy 1717-ből származó hivatalos okmánya szerint 

 ebben az időben 24 házból állott Kruglicza községe. A mint később 

 a közel fekvő Fehértemplom, Salhausen, Langenfeld stb. alapíttatott, 

 Kruglicza is megnövekedett az oda települő német lakosokkal, a kik 

 az erdőkből egy jó nagy részt kiirtottak és a kedvező fekvésű domb- 

 oldalokat szőlővel ültették be. Az 1738 — 1739-ki török háború 

 idején azonban a hadjárat szinteréül szolgáló helyről Kruglicza 

 lakosai menekülni voltak kénytelenek és mikor a háború elmultával 

 visszatértek, szőlőiket bogaraktól meglepve találták, melyek évről 

 évre oly nagy mértékben jelentek meg, hogy végtére lehetetlen 

 volt miattuk szőlőt mívelni. Ez volt az oka, hogy 1753-ban, midőn 

 a határőrvidék felállíttatott, a krugliczai lakosok folyamodtak, hogy 

 Salhausen községgel egyesíttessenek. Ez a kérelmük meg is adatott, 

 — és így e bogár volt közvetetlen oka annak, hogy Kruglicza község 

 feloszlott és mint község megszűnt létezni. 



Hogy ez a szőlőpusztitó bogár csak az OHorrhijnchiis popn- 

 leti lehetett, az abból is világosan kitűnik, hogy Fehértemplomban 

 még ma is beszéhk, hogy 1830 körül, a midőn a hajdani Krug- 

 licza volt szőlői helyére újra szőlőt ültettek, egy szürke, földszínű 

 orrmányos bogár pusztításai miatt azzal nemsokára fel kellett hagy- 

 niuk. A bogár tehát másodszor is kipusztította innen a szőlőt. 

 Tény, hogy bár e lejtők szőlőmivelésre kiválóan alkalmasok, most 

 is csak szántóföldeknek használtatnak. 



E veszedelmes helyen nem is mernek azóta szőlőt mivelni, 

 hanem legújabban, 1860 óta a volt krugliczai szőlőktől mintegy 5 

 kilométer távolságra Langenfeld község határában kezdtek szőlőt 

 telepíteni. A szőlősgazdák beszélik, hogy már eleitől fogva sok 

 bajuk volt e bogárral, de soha még itt olyan tömegesen nem lépett 

 fel, mint a múlt esztendőben, úgy hogy ha e csapás valamiképen 

 nem gyengül, Langenfeld község szőlői szintúgy meg fognak semmi- 

 sülni, mint a hajdanuKruglicza szőlői. 



Maga a bogár minden kártékonysága mellett is csak 1840 

 táján került legelőször rovarász kezébe és csak akkor nyerte mos- 

 tani nevét. A legelső példányokat Frivaldszky Imre a bánsági 

 hegyeken gyűjtötte s felismerve, hogy az egy eddig ismeretlen 



