154 



talajon álló fenyvesekben Németországnak már több vidékén szem- 

 betűnő károkat okozott. *) 



A kéregpoloskák különféle lombos és tűlevelű fákon élnek, 

 minők : a tölgy-, bükk-, nyir-, fűz-, diófa stb., meg az erdei fenyő, 

 lúczfenyő stb. Az egyes fajok a fák tekintetében nem igen válo- 

 gatósak és ugyanaz a faj néha a legkülönbözőbb fákon található ; 

 sőt megesik, hogy valamely faj lombos és tűlevelű fákon egyaránt 

 tanyázik. Kivételt képez e tekintetben a már fennebb is említett 

 Aradus cinnamomeus, mely kizárólag az erdei fenyőre szorítkozik. 



A mi a szaporodási viszonyokat illeti, ismereteink még igen 

 fogyatékosak. Csak annyit tudunk, hogy az álczák szintén a kéreg 

 alatt élnek, ott végezik vedléseiket^ ott változnak nymphákká és 

 végre ivarérett rovarokká. A fejletlen álcza- és nympha-alakok több- 

 nyire az őszi és tavaszi hónapokban találhatók, tehát valószínűleg 

 ilyen állapotban telelnek át. De maguk a kifejlett rovarok is átte- 

 lelnek és rendesen egész éven keresztül előfordulnak ; e miatt nem 

 lehet évenkénti nemzedékeik számát sem egykönnyen megállapítani. 



A kéregpoloskák, egy pár faj kivételével, általában nem tar- 

 toznak a közönséges rovarok közé ; a gyűjteményekben legalább 

 ritkán vannak nagyobb számban képviselve, a mi részben rejtett 

 életmódjuknak is tulajdonítható. Egész Európában 4 nemmel és 

 45 fajjal vannak képviselve ; ezek közöl hazánkban eddig 3 nembe 

 tartozó 16 fajt, tehát az összes európai fajoknak több mint egy 

 harmadrészét sikerült felfedezni. 



A Magyarországban képviselt 3 nemet a következő táblázat 

 segélyével lehet megkülönböztetni : 



a) A szipóka hosszabb mint a fej és hátrafelé a fejen túl nyúlik. — 



Aradus Fabr. 



b) A szipóka rövidebb mint a fej és hátrafelé a fej tövén túl nem 



nyúlik. 



a) A pajzsocska háromszögű; a szárnyfedők hártyája rendes alko- 



tással és jól kivehető erezettel bir. — Brachyrhyyichus Lap. 



b) A pajzsocska csúcsán tompán elkerekített; a szárnyfedők hártyája 



igen nagy, minden erezet nélkül. — Aneurus Ciirt. 



Aradus Fabr. (1803). 



Ez a nem, mely a kéregpoloskák c>>aládjának törzsét képezi, 

 leginkább Európában van elterjedve, ámbár a többi világrészekben 

 is vannak képviselői. A 40 európai faj közöl Magyarország terű- 



*) Dr B. A 1 t u m, Forstzoologie. 2. Aufl. III. 2 p. 346. 



