166 



folyékony mézet tartalmaz, melyet igen gyorsan szí magába, mert 

 ily látogatás — mely ha sikerül neki — legfeljebb 2 — 5 perczig tart. 



A mi a halálfejű pille származását, fejlődését és szaporodását 

 illeti, egészen biztos adatokkal még nem rendelkezünk. Valószínű, 

 hogy Amerikából a burgonyával származott át hozzánk, mert her- 

 nyója azon él. Közép- és Észak-Európában nem oly gyakori mint 

 a délibb vidékeken, hol két generatiója is ismeretes. Az első május 

 végén és június elején, a második július végén és augusztus elején 

 lép fel. Ez utóbbi generatió szülöttjei volnának azok, melyek Európa 

 északibb vidékeire is eljuthatnak, főleg akkor, ha az időjárás és 

 szél állítólag igen kitartó repülési képességüket nem gátolja. Sokan 

 a búvárok közül eme állításban nem osztozkodnak, nevezetesen dr. 

 Hesz véleménye szerint föl nem tehető, hogy egyrészt a halálfejű 

 pillének csupán második generatiója vándorolna, másrészt hogy e 

 nehéz potrohú pille oly kitartó röpülési képességgel birna. Nevezett 

 búvár ugyanis 1870-ben Northeimban július közepén két kifejlett 

 hernyót kapott, s azonfelül még július végén is találtak hármat 

 Hannovera közelében burgonyamezőkön. Mindkét esetben e hernyók 

 nem származhattak az előbb említett második generatióból, továbbá 

 pedig a fogságban tartott bábokból a pille már ápril-májusban kel 

 ki. Ezen megfigyelések alapján hajlandó dr. Hesz kimondani, hogy 

 mindkét generatió Európa északibb részein is kifejlődik s hogy 

 a második generatió bábjai alkalmas körülmények között át is 

 telelnek, amit lepkészeink is tapasztalásból igazolnak. 



Irtása nem nehéz a mennyiben nem lépnek fel tömegesen, 

 a burgonyán talált hernyókat egyszerűen leszedjük s megöljük. A 

 kifejlett pilléket pedig egyszerű készülékek segítségével akként szok- 

 ták fogni, hogy azokat estefelé a méhkasok röpülőlyukai felé helyezik. 

 Ezen készüléket könnyű és egyszerű módon akként állíthatjuk elő, 

 hogy a röpülőlyuk hosszának megfelelő két lúdtollat vesszünk, me- 

 lyekbe egymástól 4 mm.-nyi távolságban vékony gombostűket szú- 

 runk, így létrához hasonló készüléket nyerünk, melynek egyes fokai 

 között a méhak átmehetnek, de a halálfejű pille legfeljebb fejét 

 dughatja be, ha mellső lábaival oly erőt fejt ki, hogy a hajlékony 

 gombostűket szótnyomja. Ha fejével behatolt a gombostűk vissza- 

 pattanak és így a gombostűk között fejével megakadván, vastag 

 mellkasa már nem fér keresztül. 



Sokkal nagyobb bajt okoznak a méhésznek a viaszmolyok. 

 Ezeknek egyike a Galleria mellionella L., melynek hernyója mézből, 

 másika az Achroi aalvearia Bahr., melynek hernyója viaszból él. Ez 



