201 



lését segítik elő . A madaraknál hozzá járul azonban még az is, 

 hogy szemeikben a kép bámulatos hűséggel és élességgel idéztetik 

 elő, mire a madarak életében előforduló jelenségekből biztosan 

 következtethetünk s ezt fokozza még a nagy emlékező tehetség 

 is. Hogy a természet két ily kiilömböző szerkezetű szemmel ugyan 

 azon czélt eléri t. i. az orientálást a térben, okát mindenesetre 

 abban bírja, hogy az egész szervezet egymástól annyira eltér 

 összességében és részeiben és hogy oly megmérhetlen fokozatbeli 

 külömbség létezik az arthropodák és madarak között szellemi tehet- 

 ségeik tekintetében. 



Hogy a madarak vagy általában a gerinczesek szemében éles 

 határú és hű kép keletkezik, míg a rovaroknál az nem történik, 

 az éppen a szemeknek külömböző alkotásából magyarázható ki. 



Az többnyire igen nagy összetett szemek külső felülete a leg- 

 több esetben erősen kidomborodó és számos egymást érintő facettát 

 mutat ; ezek hatszögletesek vagy más alakúak, egyeseknél néha 

 ugyanazon szemben külömbözőek mind alak, mind nagyság tekin- 

 tetben, sőt oly összetett szemek is vannak, melyeknél a cornea 

 sík és nem képez facettákat. A cornea közvetetlen folytatása a 

 külbőr kitinrétegének és egyes facettái vagy sík felületűek, vagy 

 többé-kevésbbé domborúak, minden facetta mögött találjuk a fény- 

 törő gyanánt szolgáló kristálykúpot , mely szélesebb alapjával a 

 cornea felé fordul, csúcsával az összetett szem központja felé irá- 

 nyul. Eredetileg többnyire négy sejtből képeztetik, melyek együtt- 

 véve kúpalakkal bírnak ós a corneát is kiválasztják, csúcsaikkal 

 az idegvégződéshez s látó pálczikához érnek, vagy vékony nyujtvány 

 köti ezzel össze ; igen finom véggel bírnak ; néha összeolvadnak 

 alapjukon a corneával, nem ritkán oly annyira térnek el kúpalaktól, 

 hajlottak, hogy bizonyára nem hatolhat keresztül sugár az ideg- 

 végződésig anélkül, hogy megtöretnék. Néha domború a kúpok 

 alapja, máskor ismét nem esik össze a kúp tengelye a cornea 

 lencse tengelyével. Minden idegpálczika — rhabdom — körül van 

 véve rendesen 7 sejtből képezett retinulával és ép úgy, mint a 

 kristály kúp is, fénysugarakat elnyelő pigmenttel, miáltal az egyes 

 szemecskék látópálczikái egymástól el vannak különítve és csak az 

 illető facettán áthatott fénysugár érheti azokat*). Belső felületén 

 vékony hártyával van körülvéve az összetett szem, mely hártyán 

 a látó ideg hatol át. 



*) Carriere, Die Sehorgaue d. Thiere, Miiucheu u. Leipzig 1885. 



