207 



elhelyezése részben némi társas életre vall, részben pedig a fentebb 

 említett talaj választásból következik. Lakása csak egyszerű lyuk, 

 melynek irányára sem egyéb alakjára általában szabályszerűséget 

 mondani nem lehet ; mélysége különböző valamint tágassága is ; 

 rendszerint egy kinyújtott s hosszában lehetőleg hengerített lyuk. 

 Ezen magányában meghúzódva ollóit ellőre szegezve, mindenkor 

 védelemkész ; télen át valamint vedléskor is itt vonul meg, a 

 nőstény állat még ezeken kivűl az ivarzás második fázisát is itt 

 tölti, mikor a termékenyítő ondó töltényeket, melyeket a him több- 

 nyire a harmadik járó lábpár alapi részletén levő petevezeték nyilas 

 mellé rakott, felveszi. A petékkel egyidejűleg bizonyos nyúlós szür- 

 kés nyákot bocsájt, melynek oldó hatása folytán a spermatozóák a 

 fehérnye borítékból kiszabadulnak. 



Zsákmány után nézendő szeret a sás vagy nádszálak között, 

 valamint egyes vizbe nyúló gyökerek s ágak mögött meghúzódni, 

 ha azok őt, mondhatni, teljesen eltakarják. Oly patakokban, me- 

 lyeknek kisebb zuhogói vannak egyes helyeken, nagyon gyakran 

 látni fényes nappal is a zuhogó fenekén egy kő mellett meglapulni 

 előre nyújtott ollókkal. De azért nem kell hinni, hogy zuhogó csapásai 

 alatt elszédült kishalacskákkal él kizárólag, ez esetleg csak csemegéje, 

 mert vizbe jutott állati hullákon látni gyakran oly lakmározásokat, 

 hogy a rákok nagyszámától aUg látni a hullát. Ha a hus elede- 

 lekből esetleg nem jut ki a részük, akktfr megeszik a sás, a nád a nym- 

 phaeak, a vizi liliom stb. vizi növények puhább hajtásait, gyökereit 

 továbbá a moszatok közöl különösen a Chara-t. Én fogságban 

 aquariumban körülbelől 10 napon át tartottam több rákot saláta és 

 káposzta levelekkel, friss békahússal, gyakran adtam nekik egyéb 

 konyhai zöldségek húsos gyökerét s mondhatom, kiváló egészséggel 

 s erővel jutottak mikroskopi vizsgálat végett bonczolókés alá, 

 Sauvadon franczia tenyésztő íőleg friss húst, sárgarépát, tököt 

 tesz a tó vizébe, a hol rákjait tenyészti s azonkívül nagymennyiségű 

 Charát, továbbá meszesásványi trágya anyagokat is juttat a vizbe 

 s mint mondja, szükség esetén a vizbe hányt tojás héját is meg- 

 eszik. Ezt magam is tapasztaltam, csakhogy keveset fogyasztottak 

 belőle, lehet; hogy a vedlés idejében több meszet igényelve szer- 

 vezetük, több tojás héját ennének. 



A vedlésre vonatkozólag Chantran a következőket észlelte : 

 »A fiatal rák nem kevesebb mint nyolczszor vedlik az első 12 hónapban. 

 Az első vedlés a kikelés után 10 nappal történik, a 2 — 5-ik 20—25 

 napi időközben, úgyhogy állat 90 — 100 nap alatt Július, Augusztus és 



