2Ó8 



Szeptember hónapokban ötször vedlik. Szeptember tol pedig Ápril vé- 

 géig egy vedlés sincs. A 6-dik következik Májusban, a 7-dik Júniusban, 

 a8-ik Júliusban. Élete második évében a rák ötször vedlik, nevezete- 

 sen Augusztusban Szeptemberben és a következő Május-, Junius- 

 és Júliusban. A harmadik évben rendszerint csak kétszer vedlik 

 u. m. Júliusban és Szeptemberben. A magasabb korúak közöl a nős- 

 tény évenkint csak egyszer vedlik. Augusztus és Szeptember között, 

 míg a him kétszer: Június és Július között. >A külváz kemény- 

 sége nagyon természetesen változik a vedlés időszakai szerint, leg- 

 keményebb a vedlést megelőzőleg, (némelyek szerint a vedlés előtt 

 a külváz mészsó alkotórészei legnagyobb részben felszivatuak ; ezt 

 teljesen tagadni nincs okunk.) s legpuhább, mikor az uj váz kezd 

 fejlődni. A hypodermalis sejtréteg kitint választ el (C,5 H^e N2 O/o 

 L e d d e r h s vegyelemezése szerint), melynek időszakonkint történő 

 gyarapodást a decalcisált vázból készített raikroskopi metszeteken 

 látható legváltozatosabb képet nyújtó rétegzetesség is bizonyít. A kitin 

 kiválasztással parallel az uj rétegben mindig mészsók is rakodnak 

 le. Huxley szerint a mészsók - g-a sósavas mész és i/g-a phos- 

 phorsavas mész. Mikor a kitin réteg még vékony s a mészsók is 

 kis mennyiségben vannak, akkor a külváz feltűnően hajlékony, 

 gyenge nyomásra már behorpad ; ezen időben nevezi a köznép a 

 rákot »vajráknak.« Azt mondják, hogy vannak helyek, a hol a 

 rák külváza mindig ily puha ; lehet hogy a mészsókban szegény 

 vízben ilyen előfordulhat, de én ilyen példányokat még sehol sem 

 találtam s azt hiszem, hogy ezen állítás téves s csakis onnan 

 eredhet, hogy az életkor szerint változatosan oszlik el a vedlés 

 ideje. A mészsókon kivül a külvázban barna, zöld, kék, piros és még 

 többféle szerves festőanyag is rakódik le, melyek a piros kivétel bor- 

 szeszben, forró vízben, vagy hevítés alatt elváltoznak, feloldódnak ; 

 innen van a főtt, vagy a borszeszben tartott rák piros színe. A festő- 

 anyag tartalomra a localis viszonyok különös befolyással bírnak, 

 épen úgy mint a madarak s más egyéb állatok színéről tudjuk. A 

 sötét sziníí talajok vizében élő rákok szine sötét szennyeszöldes 

 barna, míg például a Balatonban s más mészvidék vizeiben élők 

 sárgásfehérek a sárgásbarna szín elegyülésének különböző árnya- 

 latával. Egyes vidékeken ritka példányokként találnak piros szinű 

 rákokat is; évekkel ezelőtt Tihany környékén ezen úgynevezett 

 » cseresznyerákoknak « több példányát fogtam magam is. 



A folyami rákok nagyságát és súlyát Soubeirau a követ- 

 kező sorozatban állítja össze az életkor szerint: 



