227 



oda vész ; de a június közepétől július közepéig tartó gyakori és 

 bő eső a Toxopterat majdnem egészen elpusztította s zabvetéseinket 

 annyira helyrehozta, miszerint körülbelül 57o kárral megmene- 

 kedtünk. 



A bükkönyön is találtam, de csak igen szórványosan 1—2 

 lépés átmérőjű, levéltetvek által okozott foltokat ; de ezen, általam 

 e vidéken először észlelt kártévő rovar pusztításáról, mivel későn 

 vettem észre, csak annyit jelezhetek, hogy a megkárosított helyen 

 a bükköny fejlődésében tetemesen hátramaradt s a foltok úgy néztek 

 ki, mintha korommal lettek volna behintve ; mit, véleményem szerint, 

 a levéltetvek hátramaradt fekete- barna bőre okozott. A satnya 

 bükkönynövényeken még akkor is tanyázott a katicza -bogár {Cocci- 

 nella septempundata L.), de kivált ennek sok bábját lehetett azokon 



^^^^^"^- Kertész József. 



A méh fuiánkjának szerepéről. - Ismeretes dolog, hogy a 

 méh magát fulánkjával védi, azonban a fulánknak nemcsak védő sze- 

 repe van és nemcsak fegyverül szolgál, hanem mint az újabb vizs- 

 gálatok kiderítették, más feladattal is bir. 



Minden méhész tudja, hogy a méz a kék lakmus papirt meg- 

 vörösíti, tehát a méz savtartalmú. Ezen sav, mint az elemzések 

 kimutatták, hangyasav ós ez okozza, hogy a méz nem romlik 

 meg olyan gyorsan és hogy huzamos ideig eltartható. Sokáig tana- 

 kodtak azon, hogyan juthat ezen sav a mézbe, míg végre meg- 

 tudták, hogy maga a méh eszközli azt fuiánkjának segítségévél. 

 A fulánk — mint ismeretes — a méregmirigygyei áll összekötte- 

 tésben, a mely folyton választja el azon nedvet, mely ha a méh 

 az embert megszúrja, annak azt a kellemetlen, maró, égető fájdalmat 

 okozza. És ezen nedv a hangyasav A méh a mint az egyes sejtek 

 mézzel telve vannak, fuiánkjának végén az u. n. méregcsepp alak- 

 jában összegyülemlő hangyasavat az egyes sejtekbe folyatja, s így 

 a méz a hangyasavval összekeverődvén, a romlás ellenében hosszabb 

 időre biztosítja. Hogy a hangyasav a mézet csakugyan konzerválja, 

 arról könnyen meggyőződhetünk, ha a mézet meleg vízzel tisztítjuk ; — 

 ekkor a hangyasav a viz által kivonatik, s a méz sokkal hamarabb 

 romUk meg. 



Ha valamely méhkast a mézhordás idejében kinyitunk, orrunkat 

 azonnal megcsapja a hangyasav marós szaga. A haragos népnél a 

 a méz sokkal több hangyasavat tartalmaz, mint a nem szúrós és 

 nem haragos méhcsaládnál. Innen van az, hogy a liguriai méhek, 



