6 
Ikke ved Hjælp af disse Mærker, men ved den umiddelbare 
Sammenligning havde jeg, som jeg allerede i 1846 paa begge de 
anfårte Steder har yttret, overbevist mig om, at den i Sverrig af 
Nilsson i 1842 opstillede Rana -arvalis er en let Farvevarietet 
af Hunnen af Rana oæyrrhinus, men kun af dette Kjån, Da 
Nilsson ikke havde været opmærksom paa Forskjellen mellem 
Kjonnene og heller ikke påa Artens bedste ydre Særkjende, den 
store og haarde Tommelknude, er sandsynligvis Hannen til hans 
R. arvalis at såge blandt Individer af hans anden svenske Art, 
som ganske sikkert er min R. platyrrhinus og som Nilsson 
ansaae for den typiske Rana temporaria Linn. og benævnte med 
dette Navn. : 
Fastholde vi nu disse ydre Mærker mellem Arterne og gjen- 
nemgaae vi derpaa efter Tidsordenen alle Linnés Udtalelser om . 
sin Rana temporaria, da stiller Forholdet sig mellem denne Art 
og mine to ovennævnte paa fålgende Maade. 
Meget tidligen i Linnés Arbeider ståde vi paa de Frøer, 
han senere gav det systematiske Navn af Rana temporaria, nemlig 
allerede i 14745, i Beskrivelsen af hans i Aaret 4744 foretagne 
Reise paa Oland”); paa denne tog han nemlig, og det som det 
synes for fårste Gang, Fråer for sig for at beskrive dem. I 
hans Reisedagbog for denne Reise, d. 20. Juni ved Landsbyen 
»Horn£ hedder det S. 154: 
«Rana temporaria Charl. onom, 24, togs och beskrefs"”); des bakfåtter 
hade 6 tår, som woro något lykte, den forste minst, de andre i ordning 
långre,” nåst den sista långst. Framfåtterna eller hånderna hade Å tåer, 
aldeles skilde, af hwilka den 2dre och 4de woro kortare. Ryggen war flat, skild 
ifrån sidorna medelst en uphøgd strek, som gick ifrån spitsen af hufwudet 
åt égnebrynarne, sedermere til stierten. Hon var hel og hållen grå med 
” Carl Linnæi Olåndska och Gothlåndska Resa. Stokholm och Upsala 
1745. : 
””) Disse og de følgende i de svenske Texter fremhævede Ord ere frem- 
hævede af mig. 
1 DNS SS TRE SER 
ANSER USERS DUET "S/E AR 
