14 
denne Side, lydende paa, at Formen Rana oxyrrhinus Sp. slet 
ikke nu forekom i den Egn, hvorfra Linné beskrev sine Former, 
eller i de Provindser, som Linné havde paa sine Reiser besågt, 
vilde gjåre det meget misligt at antage, at Linné kun havde 
havt denne Form for sig, trods hans tvende bestemte Udtalelser 
om Foden. Men fra denne Side vil der ikke kunne reises nogen 
Indsigelse. Den spidssnudede Frå er allerede bleven funden 
saagodtsom i alle Sverrigs sydlige%) og mellemste Provindser. 
Nilsson angav allerede 1842 sin R. arvalis fra Kalmaregnen og 
Ostergothland, og senere har Mewes anfårt den fra Goth- 
land ++), Mesch og F. Sundevall fra Upsalaegnen. Mesch 
tilføjer endog (1844) om R. arvalis, at den er i Upsalatrakten 
-»allmån”, medens han anfårer om R, temporaria, at den kun 
forekommer yhår og der”; da R. arvalis kun var bestemt efter 
Nilssons Karakterer, alene ved Hjælp af Fodens Svommehud, 
kan man ikke engang med Sikkerhed vide, om denne R. tempo- 
raria ikke maaskee var Hannen (see foran),. Den forekommer 
i den botaniske Have i Upsala, og det er maaskee saaledes endog : 
den Fråform, til hvilken Linnés Øie mest var vant, fårend han 
tiltraadte sine Reiser i de svenske Provindser. 
Af disse Reiser maa jeg til Slutning anfåre et lille Uddrag, 
hvori Rana temporaria er endnu engang omtalt af Linné, og det 
vilde være meget interessant om det kunde paavises, at han og- 
saa her var slådt paa Rana ozyrrhinus Sp. 2 eller Rana arvalis 
Niiss. Det er i Westgåtha- fars. ved Ållebårg (%/4 Mil fra Fal- 
kåping) S. 847). 
«"Grodor (faun. 250) hoppade i stor myckenhet up emot Klefvan af ofversta 
bårgskullen på norra sidan, dår det var så brant, at wi sjelfwe ej utan 
storsta måda och fara kunde komma up; wi undrade altså destomer, huru 
dessa usla kråk kunnat arbeta sig så långt up, och hwad desse wille åt håg- 
den, som plåga såka djupet.» 7 
%) Es) == kkek Ofvers. f. 1844. I Skaane «ganske allmån». Lillje- 
K: . Akad. re E s— S. 303—4. 
+) ie Nr Kr Ofvers & 
+) Carl Linnæi hidden kerne nikk 1747. 
