20 
kjendelse hidsatte jeg paa forangaaende Side det omtalte. Reise- 
værks syv Figurer af Hovedet af denne mærkelige Mellemform samt 
af dens Bagfod. Jeg tilfåier til. Slutning, at der allerede her i 
Landet saavel af mig som af Andre er bemærket Froer med et 
usædvanligt spidst Hoved. 
re Slutningsbemærkning. 
Disse Bidrag til Erkjendelse af, hvilken af vore nordlige eller europæiske 
Landfrøer der med Rette kan bære Navnet B. temporaria Linné, kunne vel 
ikke ganske upassende afsluttes med en Erindring om den rette Betydning 
af Ordet temporaria, hvilket Linné som. Artsnavn optog nærmest efter 
Charletons ØOnomasticon eller Exercitationes (sml. foran S. 6). Man seer 
nemlig som oftest en meget feilagtig Tolkning heraf. Medens saaledes Nogle 
(f. Ex. Duméril, Ecker 0. fl,) meget urigtigen angive, at Arten havde 
faaet sit Navn efter sin sorte eller mørkbrune Plet paa Tindingen (tempus), 
hidlede Andre (f. Ex. Nilsson og Flere) Navnet fra disse Frøers tidlige 
Fremkomst om Vaaren, altsaa som om Navnet betød Vaarfrøer, en Afled- 
ning, som ikke er synderlig rigtigere. Den rette Betydning af temporaria er 
nemlig simpelthen temporær ao: som har kort Varighed, fremkommende 
kun for et kort Tidsrum, efter hvilket det atter forsvinder. I denne Ordets 
oprindelige Mening brugte Charleton det («qui diu vivere neqvit»), og i 
denne havde hans Forgængere taget det (man see Rondelet og-Gesner 
m. Fl., hos hvilke netop disse «temporære» Frøer give lærerige Exempler 
paa Datidens Opfattelse af sa eee Generatio heterogenea; smilgn. 
ogsaa Belon, pag. 54). 
II. Hvad er Rana rubeta Linné? 
(System. Naturæ X & XII og Fn. Svec. Il). 
— Bufo calamita Laur. 
— Bufo portentosa Bum. 
Det er ikke alene for de egentlige Fråers Vedkommende, at 
man har været mindre néieregnende med de af Linné brugte 
Udtryk om Kroppens, Fåddernes og Dommeren Forhold og der- 
RENEE ET SEE HE ERE RØNNE ER EET EET ENE RE, SSD FEED ERE RER BED SE FEEDS IE URENT DES 
