174 
som de Koninck beskrev som Munden”); i Interradialfeltet under den 
(i Fig.) sees den afbrudte »proboscis« eller Gat. . »Exemplarer, der vise 
disse Gange fra Armene indtil de mådes i Centralaabningen, ere ikke ual- 
mindelige, men i British Museum og i Prof. Tennants Samling er der 
Exemplarer, som vise, at disse Gange vare dækkede med tynde Plader ++) 
ligesom hos Amphoracrinus og altsaa i Virkeligheden laae indenfor Kup- 
pelen (Bægerlaaget) ligesom hos denne Slægt, og at Munden (hvis den 
runde Aabning i Midten var Munden) var en indvendig ligesom hos 
Ascidierne.« 
Da hver af disse Slægter ligesom repræsenterer en stårre 
Gruppe af tavlede Crinoideer — den første nemlig dem med 
flere Kredse af Tavler i Bægeret, den sidste dem med faa — 
er der en vis Sandsynlighed for, at vi her have med et temmelig 
almeengyldigt Forhold at gjåre. Dog var det tænkeligt, at hine 
Gallerier ikke altid havde et fast Gulv, men maaske kun en 
mere hudagtig eller af svagere Kalkplader ståttet Bund >>>), og 
at de derfor ikke ville kunne paavises hos alle de forstenede 
Sålilier, hvorom Talen her er, uagtet disses indre Organisation i 
Hovedsagen var den samme. 
Den Opfattelse af disse lukkede Gallerier under Bægerlaaget, 
som laae nærmest og mest umiddelbart fremstillede sig for Tanken, 
var vel den, at de vare bestemte til at afgive Leie for Vand- 
kanalerne, Nerverne 0. S. v., som fra de Munden omgivende ring- 
formede Centraldele af deres respektive Systemer gjennem dem 
+) Jfr, Bemærkningerne ovenfor S. 161—62. Anm. +, 
+%) Dette sees ligeledes paa flere Afbildninger af alene er Former i 
Schultzes i det Fålgende citerede Arbeide, f. Ex. hos Poteriocrinus 
re geometricus (Goldf.) (Tab. V f. 6e), P. ER (ibid. 
fig. 1 €), Gasterocoma antiqua (Tab. XII f. 1 f). 
& lagttagelse af Charles A, White (Boston Journal of Natural 
History, Vol. VII p. 489, 1862), ifålge hvilken visse Actinocriner op- 
træde (individuelt?) med en dobbelt eller rettere med en gaffeldelt 
Snabel, kan her fortjene at finde Omtale, om det end er sandsynligst, 
at der her kun er Tale om en Misdannelse ne som Fålge af 
ik Beskadigelse ?). 
2%) See derom i det mee (S. 179—80) efter senere indlåbne Med- 
ningen. 
U 
El ARR 
EET EET LE NESS SOM FARER RAR 
