12 
"ad 
medens Faunaen har en Deel til selve Campoerne bundne Fugle 
forud for Urskovsfaunaen, mangler den paa den anden Side en 
Mængde af de for denne charakteristiske Former. For den fårste 
Betragtning kan dette maaskee forsaavidt være paafaldende, som 
de i Campoerne omstråede Skove jo kunde antages at byde 
Skovfuglene de for dem nødvendige Betingelser. Men Campos- 
skovene ere for smaa og for -spredte til at kunne afgive. Op- 
holdssted for en ligesaa talrig Fugleverden som Ostkystens store, 
sammenhængende Urskove%), og, da de desuden for stårste 
Delen bestaae af andre Træer end disse sidste, er det end ikke 
givet, at de kunne byde alle de frugt- og fråædende Fugle 
den samme Fåde, som de finde der. Flere Slægter, som man 
pleier at ansee for uadskillelige fra brasilianske Skove, mangle 
derfor ogsaå i Camposlandets Capées eller optræde i det Håieste 
der med en enkelt Repræsentant, For her. blot at anfåre et 
Exempel skal jeg nævne Tanagra-Slægten Calliste; de fleste Natur- 
skildringer fra Brasilien fremhæve disse pragtfulde, brogede 
. Fugle som nogle af de derværende Skoves talrigste og meest 
idinefaldende Beboere. Men i Camposlandet findes kun en eneste 
Art, og det den mindst pragtfulde af hele Slægten, Calliste flava; 
alle de åvrige, over de tilgrændsende åstlige Urskove udbredte 
langt skjonnere Arter, saasom C. tatao 2), C. tricolor, C. cyano- 
ventris, C. festiva, C. thoracica foruden flere andre, såger man: 
) Capåo-Skovenes ringe Udstrækning er maaskee ogsaa den væsentligste 
Grund til, at visse dristige som forekomme i Østkystens store 
Skovstrækninger, ma i Camposlandet, saaledes navnlig .Ateles 0 og 
Bradypus; den reg visne heller ikke i tidligere Tider at have levet 
: i MÅ i 
klippernes Huler, i hvilke man jo forresten foruden uddåde Dyreformer 
ogsaa finder Knogler af alle de nulevende Pattedyr.  Ateles- - Slægten 
synes derimod rigtignok tidligere at være op syre i disse Egne, men 
dog kun med en fra de nulevende forskjellig uddåd Art. 
:+) Da Burmeister saa bestemt paastaaer, at denn dn ikke forekommer 
Syd for Bahia øg selv der kun undtagelsesviis (Syst. Uebers. III, S. 188 
skal jeg minde om, at A. d'Orbigny har truffet den i Omegnen af 
Rio de Janeiro ved det Søs rn Lystslot Såo Christovåo (Voy. d. 
VAmér. mérid. T. 4me. 3me Partie, Oijseaux, b.: 270): 
