733 
Halefjær de åvrige Styrere mårke Spidser med lysere Stænk og en 
ganske smal. hvid Rand, og Halen ender saaledes med et væ- 
sentligt mårkt Baand. Dette Udseende beholder Halen endnu 
efter den fårste Fælding, men senere, hos den gamle Fugl, seer 
den saaledes ud som paa Temmincks Afbildning (Pl. col. 237), 
de mårke Spidser ere forsvundne, og med Undtagelse af de 10 
-midterste have de åvrige Styrefjær et bredt hvidt Endebaand. 
” Tiltrods for Burmeisters modsatte Angivelse maa jeg 
efter en néie Undersågelse af 17 Exemplarer af forskjelligt Kjån 
vg Alder bestemt benægte, at der er nogen ydre Forskjel mellem 
Kjøånnene. Den mere guulgraa Farve, som denne Forfatter 
anfårer som et af Hunnens Særkjender, antage ifålge min Er- 
faring begge Kjån med Alderen; jeg har gamle Hanner og 
Hunner liggende for mig, som i denne Henseende ikke vise den 
ringeste Forskjel. Ligesaa lidt holder det Stik, at Halen har en 
noget anden Form hos Hannen end hos Hunnen; hos udvoxne 
Exemplarer af begge Kjån er Halen omtrent 12 Tommer lang, 
og Yderfjærene halvanden Tomme kortere end de tvende mid- 
terste. Endelig er det smalle mårke Tværbaand nær ved Halens 
Rod, som sees paa Temmincks Figur, og som Burmeister 
vil gjåre til et Særkjende for Hannen, unægteligt snart stærkere 
snart svagere udviklet, men det vil neppe nogensinde findes 
at være sporlåst forsvundet, og det kan hos en Hun være vel saa 
tydeligt som hos mangen en Han. Den eneste Forskjel, som 
muligviis kunde findes mellem Kjånnene, skulde da være en noget 
stårre Længde af Nakkens og Halsens Fjær hos Hannen, men selv 
denne er neppe paalidelig; ialfald mindes jeg ikke at have seet 
nogen Seriema med saa lange Halsfjær som netop en pragtfuld 
gammel Hun, der blev bragt Burmeister i Slutningen åf Juli 
et Par Dage, fårend han forlod Lagoa Santa. Det kan synes 
besynderligt, at der kan herske modsatte Meninger om et Punkt, 
som det dog er forholdsviis let at bringe til Afgjårelse, men 
Grunden turde være den, at Burmeister snarere gjennem en 
Gisning end ved en virkelig Undersågelse af begge Kjon, er 
z 
