152 
Af denne Art har jeg andetsteds leveret en AfbildningF), og 
det er som Supplement hertil at efterfålgende udfårligere Be- 
skrivelse meddeles. : 
Liquidambar macrophylla voxer paa Pantasmo i smaa Grupper 
mellem de åvrige Skovtræer, Det er ligesom den anden ameri- 
kanske Art et anseligt Træ med en såileformet Stamme, som 
fårst i en betydelig Håide deler sig i Grene, der danne en næsten 
kugleformet Krone. Stammen maalte paa de stårste Exemplarer 
omtrent tre Fod i Tvermaal i Brysthåide, — Aarsskuddene 
ere trinde, glatte, mårkebrune, allerede i det andet Aar graalige, 
sædvaulig 3—4, undertiden 8 Tommer lange, tydeligt adskilte fra 
hinanden ved Mærker af Knopskællene. Hvert Aarsskud bestaaer 
i Regelen af 7—8 Stængelstykker, af hvilke det andet eller tredie 
Overste er det længste. Det åverste Stængelstykke er næsten 
ikke udviklet, saa at det til næståverste Stængelstykke hørende 
Blad sidder umiddelbart under Endeknoppen.  Bladarrene ere 
halvkredsformede og vise tre runde Mærker af Karbundterne. 
— Knopperne ere langstrakt- ægformede, glatte, glindsende, 
mårkebrune. Endeknopperne ere meget store (omtrent en halv 
Tomme lange) i Forhold til Hjårneknopperne, som kun ere een 
Linie lange. Her findes 14 ægdannet-trekantede, taglagte Knop- 
skæl, som i Spidsen ere forsynede med to smaa Indskæringer, 
hvoraf seés, at de ere dannede af to sammenvoxne Axelblade. 
De to yderste Knopskæl, der ved Hjårneknopperne staa lige over 
for hinanden, til Håire og Venstre for Bladstilken (Knopkim- 
skæl), ere meget smaa; de fålgende tiltage gradvis i Stør- 
relse; kun de to inderste ere igjen meget mindre og vise en 
tydelig Adskillelse i Plade og Axelblade. Hos Ligquidambar 
styraciflua ere de midterste Knopskæl forholdsvis stårre.  Lige- 
ledes viser der sig i de i Knoppen indesluttede Bladanlæg en 
paafaldende Forskjel mellem de to Arter. I det omtrent tre Li- 
nier lange Bladanlæg af L. macrophylla bestaaer Pladen af fem 
7) L'Amérique Centrale etc. par A. S. Ørsted, Tab. 10. 
