160 
Bearbeider%) af denne Familie synes imidlertid at have forsåmt 
endel i denne Henseende, hvilket fornemmelig gjelder med Hensyn 
til Slægten Pterotarya. Som det af nærværende Meddelelses 
fårste Afsnit vil sees, findes der hos denne Slægt Egenheder 
i Kimens Bygning og i Spiringen, der ville kunne tjene 
som Grundlag for en naturlig Gruppering af Slægterne, men 
som hidtil ganske have unddraget sig Botanikernes 
Opmærksomhed. I andet Afsnit meddeles fornådne Oplys- 
ninger om en lidet kjendt centralamerikansk Slægt. 
I. Om den kaukasiske Vinge-Valnåd (Pterocarya caucasica). 
(Hertil Tab. T.) : 
Denne i flere Henseender mærkelige Art voxer paa den 
uordlige Skraaning af Kaukasus, hvor den blev opdaget af den 
ældre Michaux, som i 1782--85 foretog en Reise i Persien og 
Lilleasien. Den blev indfårt i Haven i Versailles, hvor endnu det 
ældste og stårste i Europa kjendte Exemplar findes, og af La- 
marck beskreven under Navn af Juglans fraxzinifoliax=). Kunth 
benfårte den til en egen Slægt og kaldte den Pterocarya cauca- 
sicaxx%), og under dette Navn er. den nu som et yndet Prydtræ 
almindelig udbredt i alle stårre Haver. I vor botaniske Have 
findes to ældre Exemplarer, som hvert Aar blomstre og sætte 
Frugt og aldrig tage den ringeste Skade af Kulden, et Forhold, 
der afgiver det bedste Vidnesbyrd om, hvor gunstigt et Klima 
Danmark har før Frilands Trævæxten; thi Vinge- Valnåddens 
Hjemland ligger paa 45? Br. og har ikke nogen betydelig Håide 
over Free 
+) Casimir De Candolle: Prodrom. syst. nat. V. 16. — Mémoire sur 
la famille des Juglandées. Annal. des scienc. sale. Bot. å Ser. 
Tom. XVIII 
+%) Encycl. méthod. 4. 502, 
$%%) Annal. des scienc. natur. re 1824. Tom. XIIl. 
$ Vegetationens sydlige Præg i de Egne, hvor Pterocarya voxer, sees af 
Bunges Skildring. mig Syak sek af det kåspiske Hav hæver Landet 
sig meget gradvis iveiret; det er rigelig vandet, og atmosfæriske Ned- 
