2214 
liggende Gange. Paa det Gjennemsnit, der er afbildet paa fore 
gaaende Side, fandt jeg sorte Linier, der vare parallele med de 
brune; den sorte Farve hidrårte fra, at Kalktuffens Huulheder 
… vare beklædte med jordagtigt Manganilte-Hydrat. Jeg har ogsaa 
andetsteds fundet Manganilte-Hydrat i vor Kalktuf, og Manganet 
omtales ikke ganske sjelden i Beskrivelserne af fremmede Kalk- 
tufdannelser. Ved Reinfeld i Pommerw" findes saaledes en hvid . 
Kalktuf, hvis Porer ere. fyldte med Mangantveilte-Hydrat?); 
Kalktuffen ved Stuttgart og Canstatt synes Manganet at forekomme 
baade som Udfyldning af Klåfter, altsaa som Gange, og som 
Udfyldning af de mindre Huulbeder?). 
B. Vintermoållerne. 
Vintermållerne ere fem Vandmåller, som ligge ved en kort, 
vandrig Aa Vest for Kirkebyen Sonnerup. Kalktuflaget her har 
. 
vist en betydelig Udstrækning; Hage angiver, at Jorderne i 
1) Birner i Journal får praktische Chemie, 1849, Bd. 46, S. 91—92, 
— Smi. v. d. Borne i Zeitschr. d. deutschen geolog. Gesellsch., Bd. 
1X, 1857,: S. 48 
H. v. S (Struve), Mineralogische Beitråge, Gotha 1807, S. 27—28: 
»Eine seltne und merkwirdige Erscheinang milten in diesem Tuff- 
steinlager, — das gegen Berg zu ausdehnt, ist ein Gang von 
chwarzem mø ud Braunstein amet Art von Wad oder ent- 
zundlichen DE der da, wo er den Tuffstein beribrt, den- 
fårbt, ibn 
sø 
selben schwarz Ek; durchdringt, sen seine Hohlungen und 
Zwise »saenkent zum Theil ausfållt. Dieser Gang ..... streicht in 
einer fåst wellenfårmigen Linie, ser femyinv Rn fallend, durch 
das Tuffsteinlager, das etwa 10 bis 12 Fuss hoch abgebaut ist; die 
Måchtigkeit des Ganges ist sehr dr selnd; sie variirt von einem 
Zoll bis zu einem halben Sehuh.« Smil. Jåger i Gilberts An- 
nalen d. Physik, Bd. 5$, - 1818, S. 122.  D. Plieninger, Be- 
sehreibung v. Stuttgart, Stuttg. ågses S. 76.  Seyffer i' Wurttemb. 
naturwiss. Jahreshefte, 1, 1845, S. 192 — Om andre Findesteder see 
R. ren bhr u. F. Kriger, belie: Mineralquellen, Pyrmont 1826, 
uschner, Geogn. SE SER von. Szezawnica und Szlach- 
inte i mrk Jahrb. f. Mineral. 1835, S 666 meme, omtales 
S, 661). Ch. Th. Gaudin et €. Strozai, comte ”butions å la Flor 
mink ltalienne, Hle Mémoire, S. 3 (Neue Denkschr. = lle Schweiz. 
sch. f. d. gesammten Naturwiss., XVII, Zårich 1860). 
