225 
stærkt jernfarvet: det var guulhvid Kalktuf med bruaunt "Overtræk 
paa Huulhedernes Vægge. Jeg saae tillige nogle 1/4 Tomme 
tykke, sorte Striber, der vare "svagt bålgede; den sorte Farve 
hidrøårte fra organiske Substantser. 
Den låse Kalk var rig paa Conchylier, og 'iden faste Kalk 
fandtes mange -Bladaftryk. 
Man sagde mig, at en 'halv Miils "Vei herfra 'imod "Nord 
"fandtes et andet Kalklag, ,Thorstedlunds Mergelgrav ved Stubbe» 
rupgaardenef, men man tilfåiede, at det Meste af denne Kalk 
skulde være -kjårt bort; jeg undersågte ikke Stedet og veed der- 
for ikke, om dette Lag ogsaa var Kalktuf. 
Etatsraad Steenstrup har for mange Aar siden undersågt 
et Kalktuflag ved Norlund; men jeg har Grund til at troe, at 
det er et andet Lag end det, som jeg har seet. 
BD. Skvat Mølle. 
Skvat Målle eller Skvet Målle ligger ved den nordlige Ende 
af Skanderborg Så. Efter hvad man sagde mig paa Stedet, er 
Kalktufdannelsen her en Strimmel, vel 600 Fod lang 'og 200 Fod 
bred, der ligger paa Affaldet af Banken ned mod Såen; Kalken 
ligger saa dverlig, at man plåier den op, og dens Mægtighed 
er kun ringe, 2-—3 Fod; nedenunder ligger Gruus og rådt Sand, 
påa eet Sted Leermergel. Da jeg besågte Stedet, var der kun 
påa eet Punkt Noget åt see, idet der en halvtrediehundrede Skridt 
SO. for Mållen, lige ved Veien, var gravet ind i Bakkeskrænten; 
Kalktuffen var af ringe Mægtighed og kun dækket af et tyndt 
Lag Jord; undér Kalktuffen fandt jeg Gruus, ofte med meget 
store Stene, og derunder råd- og guulbruunt Sand. I låse 
Blokke saae jeg nogle Manganstriber, som jeg anseer for 
Gange. Jeg fandt tillige et Conglomerat, bestaaende af Sands- 
korn, og. stårre og mindre Stene, der vare. fast sammenbundne 
ved et Cement af guulaglig Kalk. Dette Conglomerat indeholder 
de samme Arter af Conchylier, "som jeg ellers kjender fra. vore 
Kalktufdannelser, og det maa ligefrem 'betragies som hørende 
157 
