245 
; Vand, og dets Plads er bleven opfyldt af Kalk; endelig er ogsaa 
Nervernes Substants bleven oplåst og bortfårt, men deres Plads 
staaer endnu tom. — Naar man betragter et saadant Stykke op- 
mærksomt, seer man, at Bladaftrykket er bedækket af et fiint 
Kalkblad , der er skarpt gjennemskaaret -overalt, hvor det op- 
rindelige Blads Nerver have ligget: Fra Kjærbålling har jeg et 
Brægneblad, hvor Bladkjådets Plads paa samme Maade er fyldt 
med Kalk, og jeg er tilbåielig til at froe, at denne Opbevarings- 
tilstand ikke er saa meget sjelden; men det er ikke altid let at 
bevare saadanne Stykker, idet de fine Kalklameller meget let 
springe fra. Jeg har ikke fundet dette Forhold beskrevet i den 
Literatur, som jeg har gjennemgaaet; men jeg kan her. ikke til» 
bageholde den Bemærkning, at man jevnlig i- Beskrivelserne af 
Kalktufdannelser finder  Plantelevningernes Opbevaringstilstand 
omtalt i temmelig tvetydige Udtryk. Saaledes siger Greppin"); 
»Les végétaux que les tufs renferment: sont particulidrement des 
mousses et des joncées, ensuite des feuilles d”arbre dont les 
nervures les plus fines, le parenchyme méme sont quelquefois 
conservés", Har Greppin fundet Bladenes organiske Substants 
bevaret, eller har han seet Forsteninger eller Noget, der lignede 
Forsteninger? Speyer siger?): ,Die vegetabilischen Reste sind 
dergestalt mit Kalk-Masse infiltrirt, dass man von der eigentlichen 
Pflanzen-Struktur nichts mehr erkennt;- nur die åussere, durch 
kohlensauren Kalk vertretene Gestalt verblieb. Zuweilen findet 
man sie mit einem schwarzen. Kohlen-artigen Pulver iberzogen, 
welches leicht abfållt£, Det sorte kulagtige Pulver, som Speyer 
omtaler, kan vel ikke være Andet end. Levninger af Plantedelenes - 
organiske Substants; Plantelevningerne i den Kalktuf, han be- 
skriver, ere ,Stengel und Råhren von Characeen, Rinden, Åst= 
1) Notes géolog. sur les Terrains modernes, quaternaires. et tertiaires du 
Jura Bernois, S. 5 (Neue Denkschr. d. allg. Schweiz. Gesellsch. f. d. 
ges. Naturwiss. XIV, Zurich 1855). 
?) Der Kalk-Tuff von Ahlersbach, seine elg und menter Ein- 
schlisse i-Neues Jahrb. f. Mineral. 1844, S. 28—36. See S. 32—33. 
