460 
over denne. I mange Tilfælde, men ikke altid, kan man paa den 
ganske unge Slyngtraad iagttage et lille knudeformigt Parti ved 
den indvendige Grund. 
De enkelte Arme i den fleerarmede Slyngtraad have be- 
stemte Stillingsforhold. — Den med S' mærkede Arm, .,,Hoved- 
slyngtraaden?, der er den fårst anlagte og den kraftigste, staaer 
alliid udad og krummer sig indad mod Bladaxlen; den fore- 
kommer mig i enhver Henseende homolog med den enarmede 
Slyngtraad. De med 2 og 3 mærkede Arme (see Fig. 1, 6 og 7) 
have, saavidt mine lagttagelser gaae, altid den i Diagrammerne 
angivne Stilling; de andres Stilling er underkastet nogen Afvex- 
ling, men altid kan man paavise en Spiralstilling. De krumme 
sig mod hverandre a: ind mod Centrum af hele Slyngtraadens 
Disse Resultater ere fortrinsviis udledte af Undersågelserne 
af de unge Tilstande. Tages Udviklingshistorien i Betragining, 
giver den fålgende. 
Bladene anlægges efter en Spiral, som jeg ikke har kunnet 
bestemme nærmere, Ved deres første Fremtræden ere de lave, 
korte Tværvalke; snart voxe de til og krumme sig ind over 
Væxtkeglen. I Axlen af det 2det eller 3die Blad nedenfor 
Væxtspidsen kommer Axelknoppen tilsyne, skjævt i Axlens ene 
Side og lidt udenfor den, og som en Halvkugle, der oftest er 
steilere paa den indenfor Axlen liggende Side end paa den 
modsatte. 
Omtrent ved det 4de eller dte Blad nedenfor Væxtspidsen 
" (i enkelte Tilfælde langt. længere nede) sees en ny Dannelse, ved 
den ydre Side af Axelknoppen, som en kredsrund, meget lav og 
flad Vorte; det er Anlæget til Slyngtraaden. I enkelte Tilfælde 
ståder den med sin ene Side tæt op til Axelknoppen og .synes 
altsaa næsten at sidde op paa den; i andre Tilfælde er den der- 
imod fuldstændig skilt fra den. : 
” Axelknoppen har endnu ingen andre Forskikiener mest 
9 i end at den er tagen til i Stårrelse. Omtrent ved det 6te Blad, 
i E der oftest: allerede rar to smeg. sees den derimod (naar 
