80 
vandledes til en Plante, og Holmskjold beretter at ,,vor vittige 
Cancelliraad' Beck først bragte nogle saadanne vegeterende Fluer 
med sig fra St. Thomas hertil". Denne Forvandling af en Cicade 
til en Svamp vakte en vis Opsigt, og Fantasien hjalp paa Fæno- 
menet saaledes at den i et spansk Værk blev afbildet som et flyvende 
Insekt med et trebladet Træ paa Ryggen. Medens de fleste For- 
fattere, endog langt ind i dette Aarhundrede, antoge at Svampen 
først indfandt sig paa de døde Insekter havde allerede Holmskjold 
Formodning om at Larverne i levende Live angribes af Svampen; 
han antog at de fortærede noget af en saadan Svamp, hvorved de 
fik Svampefrøet i sig, og senere dræbtes da Puppen, idet Svampen 
voxede ud af samme og nærede sig af dens Indhold. Den Iver, 
hvormed " Holmskjold undersøgte denne Svamp, fremgaar af den 
Omhu han anvender ved at forfølge Udviklingen af 6 Exemplarer, 
som udgik fra samme Insektpuppe, idet han daglig, fra den 13. 
August til 7. Oktober 1764 iagttog deres Væxt i en Skov ved 
Marselisborg. Den nævnte Opfattelse af Svampens Forhold til In- 
sektet blev derefter af Friis Rottbøll meddelt i Videnskabernes 
Selskab i 1765. : 
I ovennævnte Afhandling fra 1781 beskrev Holmskjold end- 
videre en anden paa Natsværmer-Pupper voxende Svamp, som han 
først fandt ved Aarhus og kaldte Ramaria farinosa; han gav 
senere i ,,Beata ruris" fortrinlige Afbildninger af den. Baade 
E. Fries (Syst. mye. III, 271) og alle senere Forfattere angive med 
Urette Dickson som Autor, skjønt dennes Skrift (Plant. cryptog. 
Britaniae II, 25), hvori den nævnte Svamp omtales, først udkom 
. 1790. Den blev i 1832 af Fries henført til Isaria, og som be- 
kjendt blev den senere af Tulasne, vistnok med Rette, anset for en 
konidiebærende Form af Cordyceps militaris. 
Et andet for en insektbeboende Svamp af en dansk Forfatter 
givet Navn, nemlig Clavaria setiformis, synes senere ganske at 
være gaaet i Glemme. Saaledes benævnte nemlig Martin Vahl 
en i 1792 i Naturhistorie - Selskabets Skrifter beskreven Svamp, 
som blev funden af stud. med. G. Ravn i Frederiksberg Have paa 
