82 
hvilke de ogsaa vise Slægtskab ved at Konidierne danne en Slags 
Hymenium, ved at nogle have Rhizoider og Parafyser, samt ved 
den Maade, paa hvilken Konidierne udslynges. De allerfleste 
Arter af denne Familie snylte paa Insekter, hvilke de angribe i 
levende Live og gjennemtrænge deres Indre med et stærkt ud- 
viklet Væv af enrummede Hyfer. Først naar Insekterne ere dræbte 
bryde Hyferne frem gjennem Huden, og hver Hyfe eller Gren af 
samme bærer tæt udenfor Dyrets Hud en forholdsvis stor Konidie. 
De kugleformede, med en tyk, lagdelt, farvet Væg forsynede Hvile- 
"sporer dannes imidlertid af Myceliet indeni Insekternes Krop, og 
ere enten Zygosporer eller Azygosporer. 
Det er især Cohn, Fresenius, Brefeld, Nowakowski og Thaxter 
som have givet de vigtigste Bidrag til denne Families Bygning, 
Udvikling og Systematik. 
De paa Insekter snyltende Arter høre til følgende tre nær- 
staaende Slægter. 
Empusa Cohn. 
Spiretraaden, som er trængt ind gjennem Insektets Hud, danner 
ved gjæragtig Spiring talrige sekundære Knopceller, der voxe ud 
til lange, ugrenede Hyfer, som hver bære en Konidie. 
Navnet Empusa indførtes af Cohn (Hedwigia 1855, pag. 57). 
Det blev Aaret efter forkastet af Fresenius (Bot. Zeit. 1856, pag. 882) 
som et Homonym, der engang var brugt af Lindley for en Or- 
Chideslægt, af Illiger for en Orthopter- og af Hibner for en Le- 
pidopterslægt.  Kollisioner af denne Art, at samme Navn bruges 
baade i Zoologien og Botaniken, ere jo ret almindelige, men vilde 
jo rigtignok i dette Tilfælde kunde føre til den Løjerlighed, at 
en Empusa (Græshoppe) blev angrebet af en Empusa (Svamp). 
Det af Fresenius indførte Navn Entomophthora er dog i nyere Tid 
bleven benyttet ved Siden af Empusa, saa at disse Navne ikke 
længer ere Synonymer, men betegne to forskjellige Slægter. 
