85 
Entomophthora Fresenius (part.). 
Myceliet udsender dels grenede Hyfer, som bære de knippe- 
stillede Konidier, dels Hæftetraade (Rhizoider), der tjene til at be- 
fæste Insektet til Underlaget; undertiden ere nogle Hyfegrene ud- 
viklede til Parafyser. 
1. Entomophthora sphaerosperma Fres. 
[E. sph. Fresenius Bot. Zeit. XIV, 883 (1856). — Empusa radicans Bref. 
Bot. Zeit. XXVIIL 161 (1870).] 
Det i Larvens Krop mægtig udviklede stærkt grenede Myce- 
lium udsender efter Dyrets Død Knipper af sammenvoxede Hyfer, 
Rhizoider, mellem Brystfødderne, og paa Rygsiden et tæt Lag af 
knippedelte, konidiebærende Hyfer, hvoraf nogle udvikles til for- 
længede Parafyser. = Konidierne tenformig -ellipsoidiske, omtrent 
20 2 1. og 6 u t. Det grønlighvide Konidielag varer kun nogle 
faa Timer. I de sidst om Eftersommeren angrebne Larver opstaar 
påa korte Sidegrene af det indre Mycelium talrige Hvilesporer 
(Azygosporer); de ere kugleformede, hvidgule, tykvæggede, 20—35 xw 
i Diameter. 
I stor Mængde paa Kaalorme, Larver af Pieris Brassicae i 
Haver ved Kjøbenhavn: Bot. Have i. August 1887 (0. Rostrup), 
Landbohøjskolens Have i Oktober 1892. 
2. Entomophthora dipterigena Thaxter. 
[E. d. Thaxter Ratsstrkibese af United States p. 177. — Ent. rimosa 
Schroeter Pilze Schlesiens I, 22271. 
De grenede, konidiebærende Hyfer danne udenpaa Insektets 
Krop et klart hvidt Lag, med lysegrønt Skjær. Konidier ægformet- 
aflange, omtrent 25 m 1., 14 4 t. Rhizoider med en skiveformig 
Udvidelse ved Grunden. Den frembringer sine Hvilesporer udenfor 
Insektets Krop. 
I Juli 1871 fandt jeg paa Væggene af en Kalkgrube ved 
Refsøre i Fyn en Mængde Myg, Chironomus sp., siddende døde, 
med oppustet klart Bryststykke, angrebne af denne Svamp, som 
for blotte Øje havde et grønligt Skjær. 
